# Europos Sąjungos L 190/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 190 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. liepos 22d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 190

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. liepos 22d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1182/2005, priimantis autonomines ir pereinamojo laikotarpio priemones pradedant iš Šveicarijos importuojamiems gyviems galvijams taikyti Bendrijos muitų tarifinę kvotą | 1 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1182/2005, priimantis autonomines ir pereinamojo laikotarpio priemones pradedant iš Šveicarijos importuojamiems gyviems galvijams taikyti Bendrijos muitų tarifinę kvotą

1

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005 m. liepos 14 d. ES ir Tuniso asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2005, dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo sąvokos produktų kilmė apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų, nustatytų Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarime, steigiančiame Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją | 3 |
| | | Komisija |
| | * | 2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos Sprendimas, kurią Vokietija Wagnisbeteiligungsgesellschaft įmonės ir Landesförderinstituts (Regioninės plėtros agentūros) paskola suteikė Neue Harzer Werke GmbH įmonei
  (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 4496)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2004 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimas, dėl Austrijos įgyvendinamos pagalbos schemos 2002 ir 2003 metais grąžinant mokestį už elektros energiją ir gamtines dujas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 325)

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | 2004 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas, dėl teismo proceso pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (Byla Nr. C.37.533 – Cholino chloridas)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4717)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | 2005 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas, sustabdantis tyrimą dėl prekybos kliūčių, kurias sudaro Urugvajaus Rytų Respublikos taikomos priemonės ir vykdomi veiksmai, darantys įtaką prekybai škotišku viskiu | 27 |
| | * | 2005 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimas, dėl Vengrijos Respublikos prašymo gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2514) | 28 |
| | * | 2005 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas, dėl korekcinių koeficientų, taikomų nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d. į trečiąsias šalis paskirtų Europos Bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo (dešimties naujųjų valstybių narių Stojimo sutarties 33 straipsnio 4 dalis), atlyginimams, koregavimo | 29 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005 m. liepos 14 d. ES ir Tuniso asociacijos tarybos sprendimas Nr. 1/2005, dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo sąvokos produktų kilmė apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų, nustatytų Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarime, steigiančiame Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją

3

Komisija

*

2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos Sprendimas, kurią Vokietija Wagnisbeteiligungsgesellschaft įmonės ir Landesförderinstituts (Regioninės plėtros agentūros) paskola suteikė Neue Harzer Werke GmbH įmonei
  (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 4496)

   (
  1
  )

Wagnisbeteiligungsgesellschaft

Landesförderinstituts

Neue Harzer Werke GmbH

(pranešta dokumentu Nr. C(2003) 4496)

1

6

*

2004 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimas, dėl Austrijos įgyvendinamos pagalbos schemos 2002 ir 2003 metais grąžinant mokestį už elektros energiją ir gamtines dujas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 325)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 325)

1

13

*

2004 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas, dėl teismo proceso pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (Byla Nr. C.37.533 – Cholino chloridas)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4717)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4717)

1

22

*

2005 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas, sustabdantis tyrimą dėl prekybos kliūčių, kurias sudaro Urugvajaus Rytų Respublikos taikomos priemonės ir vykdomi veiksmai, darantys įtaką prekybai škotišku viskiu

27

*

2005 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimas, dėl Vengrijos Respublikos prašymo gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2514)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2514)

28

*

2005 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas, dėl korekcinių koeficientų, taikomų nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d. į trečiąsias šalis paskirtų Europos Bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo (dešimties naujųjų valstybių narių Stojimo sutarties 33 straipsnio 4 dalis), atlyginimams, koregavimo

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1182/2005

2005 m. liepos 18 d.

priimantis autonomines ir pereinamojo laikotarpio priemones pradedant iš Šveicarijos importuojamiems gyviems galvijams taikyti Bendrijos muitų tarifinę kvotą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai įstojus į Europos Sąjungą, Europos bendrija ir Šveicarijos Konfederacija dvišaliame viršūnių susitikime 2004 m. gegužės 19 d. susitarė, kad prekybos srautus, atsižvelgiant į išimtines prekybos lengvatas, suteiktas anksčiau pagal naujųjų valstybių narių ir Šveicarijos dvišalius susitarimus, reikėtų išlaikyti ir po Europos Sąjungos plėtros. Todėl šalys susitarė pagal Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (1) (toliau – Susitarimas), kuris įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d., toliau derinti tarifų lengvatas. Šių lengvatų, kurios nurodytos Susitarimo 1 ir 2 prieduose, pritaikymas apima Bendrijos tarifinės kvotos taikymą gyvų galvijų, kurių svoris didesnis nei 160 kg, importui. |
| --- | --- |

(1)

Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai įstojus į Europos Sąjungą, Europos bendrija ir Šveicarijos Konfederacija dvišaliame viršūnių susitikime 2004 m. gegužės 19 d. susitarė, kad prekybos srautus, atsižvelgiant į išimtines prekybos lengvatas, suteiktas anksčiau pagal naujųjų valstybių narių ir Šveicarijos dvišalius susitarimus, reikėtų išlaikyti ir po Europos Sąjungos plėtros. Todėl šalys susitarė pagal Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (1) (toliau – Susitarimas), kuris įsigaliojo 2002 m. birželio 1 d., toliau derinti tarifų lengvatas. Šių lengvatų, kurios nurodytos Susitarimo 1 ir 2 prieduose, pritaikymas apima Bendrijos tarifinės kvotos taikymą gyvų galvijų, kurių svoris didesnis nei 160 kg, importui.

| (2) | Šalys pradėjo taikyti su gyvų galvijų importu susijusias autonomines priemones, neterminuotas Šveicarijos Konfederacijoje, o Europos bendrijoje taikomas iki 2005 m. birželio 30 d. Tačiau sprendimo, iš dalies keičiančio Susitarimo 1 ir 2 priedus, dvišalio priėmimo procedūros dar nėra užbaigtos Šveicarijos Konfederacijoje. Siekiant užtikrinti, kad iki minėto sprendimo įsigaliojimo 2005 m. pabaigoje kvotos teikiama nauda būtų prieinama, nuo iki gruodžio 31 d. reikėtų pradėti taikyti kitą autonominę ir pereinamojo laikotarpio tarifinės kvotos lengvatą tokiomis pat sąlygomis, kokios numatytos 2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendime (EB) Nr. 1922/2004, priimančiame autonomines ir pereinamojo laikotarpio priemones pradedant iš Šveicarijos importuojamiems gyviems galvijams taikyti Bendrijos muitų tarifinę kvotą (2). |
| --- | --- |

(2)

Šalys pradėjo taikyti su gyvų galvijų importu susijusias autonomines priemones, neterminuotas Šveicarijos Konfederacijoje, o Europos bendrijoje taikomas iki 2005 m. birželio 30 d. Tačiau sprendimo, iš dalies keičiančio Susitarimo 1 ir 2 priedus, dvišalio priėmimo procedūros dar nėra užbaigtos Šveicarijos Konfederacijoje. Siekiant užtikrinti, kad iki minėto sprendimo įsigaliojimo 2005 m. pabaigoje kvotos teikiama nauda būtų prieinama, nuo iki gruodžio 31 d. reikėtų pradėti taikyti kitą autonominę ir pereinamojo laikotarpio tarifinės kvotos lengvatą tokiomis pat sąlygomis, kokios numatytos 2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendime (EB) Nr. 1922/2004, priimančiame autonomines ir pereinamojo laikotarpio priemones pradedant iš Šveicarijos importuojamiems gyviems galvijams taikyti Bendrijos muitų tarifinę kvotą (2).

| (3) | Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės, o ypač kvotos administravimui reikalingos nuostatos, turėtų būti priimtos atsižvelgiant į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (3) 32 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės, o ypač kvotos administravimui reikalingos nuostatos, turėtų būti priimtos atsižvelgiant į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (3) 32 straipsnio nuostatas.

| (4) | Kad būtų gauta šių muitų tarifinių kvotų teikiama nauda, Šveicarijos kilmės produktai turėtų atitikti Susitarimo 4 straipsnyje nurodytas taisykles. |
| --- | --- |

(4)

Kad būtų gauta šių muitų tarifinių kvotų teikiama nauda, Šveicarijos kilmės produktai turėtų atitikti Susitarimo 4 straipsnyje nurodytas taisykles.

| (5) | Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina nustatyti išimtį prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 pastraipoje nurodytam šešių savaičių laikotarpiui, |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina nustatyti išimtį prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 pastraipoje nurodytam šešių savaičių laikotarpiui,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Muitu neapmokestinama Bendrijos muitų tarifinė kvota, kaip autonominė ir pereinamojo laikotarpio priemonė, pradedama taikyti nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2005 m. gruodžio 31 d.2 300 bet kurių Šveicarijos kilmės gyvų galvijų, kurių svoris didesnis nei 160 kg ir kurie klasifikuojami Kombinuotosios nomenklatūros kodais 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 ar 0102 90 79, importui.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems produktams taikomos Susitarimo 4 straipsnyje numatytos kilmės taisyklės.

2 straipsnis

Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 32 straipsnio nuostatomis.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. BECKETT

---

(1)  OL L 114, 2002 4 30, p. 132.

1

(2)  OL L 331, 2004 11 5, p. 7.

2

(3)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1899/2004 (OL L 328, 2004 10 30, p. 67).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/3

---

ES IR TUNISO
  ASOCIACIJOS TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2005

2005 m. liepos 14 d.

dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų, nustatytų Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarime, steigiančiame Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją

(2005/563/EB)

ES IR TUNISO ASOCIACIJOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją (1) (toliau – Susitarimas), ir ypač į šio Susitarimo 4 protokolo 39 straipsnį dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų,

kadangi:

| (1) | Bendroje deklaracijoje dėl minėto protokolo 39 straipsnio konstatuojama, kad Bendrija yra pasirengusi išnagrinėti visus Tuniso prašymus nukrypti nuo kilmės taisyklių, pateiktus po Susitarimo pasirašymo. |
| --- | --- |

(1)

Bendroje deklaracijoje dėl minėto protokolo 39 straipsnio konstatuojama, kad Bendrija yra pasirengusi išnagrinėti visus Tuniso prašymus nukrypti nuo kilmės taisyklių, pateiktus po Susitarimo pasirašymo.

| (2) | 2005 m. vasario 16 d. Tunisas pateikė prašymą nukrypti nuo kilmės taisyklių dėl 8 040 tonų kelnių ir 1 855 tonų kitų drabužių, klasifikuojamų Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 61 ir 62 skirsniuose. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. vasario 16 d. Tunisas pateikė prašymą nukrypti nuo kilmės taisyklių dėl 8 040 tonų kelnių ir 1 855 tonų kitų drabužių, klasifikuojamų Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 61 ir 62 skirsniuose.

| (3) | Kol įsigalios 2004 m. lapkričio 25 d. tarp Tuniso ir Turkijos pasirašytas laisvos prekybos susitarimas bei bus padaryti minėto protokolo pakeitimai, siekiant taikyti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono kumuliaciją, ši išimtis leistų Tunise siūti Tuniso kilmės drabužius iš Turkijos kilmės audinių ir juos eksportuoti į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(3)

Kol įsigalios 2004 m. lapkričio 25 d. tarp Tuniso ir Turkijos pasirašytas laisvos prekybos susitarimas bei bus padaryti minėto protokolo pakeitimai, siekiant taikyti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono kumuliaciją, ši išimtis leistų Tunise siūti Tuniso kilmės drabužius iš Turkijos kilmės audinių ir juos eksportuoti į Europos Sąjungą.

| (4) | Ši išimtis taip pat turėtų būti taikoma Turkijos kilmės audiniams, eksportuojamiems į Tunisą iš Bendrijos. |
| --- | --- |

(4)

Ši išimtis taip pat turėtų būti taikoma Turkijos kilmės audiniams, eksportuojamiems į Tunisą iš Bendrijos.

| (5) | Taikant šią išimtį, Tunisas ir Turkija privalo taikyti vienodas kilmės taisykles ir tokias pat nuostatas dėl administracinio bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

(5)

Taikant šią išimtį, Tunisas ir Turkija privalo taikyti vienodas kilmės taisykles ir tokias pat nuostatas dėl administracinio bendradarbiavimo.

| (6) | Ši išimtis gali būti taikoma tol, kol tarp trijų atitinkamų šalių, t. y. Tuniso, Turkijos ir ES, įsigalios visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių protokolas dėl kilmės taisyklių, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip vienerius metus, |
| --- | --- |

(6)

Ši išimtis gali būti taikoma tol, kol tarp trijų atitinkamų šalių, t. y. Tuniso, Turkijos ir ES, įsigalios visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių protokolas dėl kilmės taisyklių, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip vienerius metus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Susitarimo 4 protokolo II priede pateiktame sąraše numatytų specialių nuostatų, šio sprendimo priede išvardyti drabužiai, pagaminti Tunise iš Turkijos kilmės audinių, laikomi Tuniso kilmės produktais pagal šio sprendimo nuostatas.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta išimtis taikoma tik tuo atveju, jeigu tarp Turkijos ir Tuniso galioja preferencinės kilmės taisyklės, kurios yra analogiškos minėtame protokole nustatytoms kilmės taisyklėms, siekiant nustatyti Turkijos audinių kilmės statusą.

3 straipsnis

Taikant šį sprendimą ir nukrypstant nuo minėto protokolo 18 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatų, Bendrijos valstybės narės muitinės įstaigos gali išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatus Turkijos kilmės audiniams, eksportuojamiems į Tunisą.

4 straipsnis

Priede nurodytą kiekį administruoja Komisija, kuri imasi visų administracinių priemonių, reikalingų, jos nuomone, tam kiekiui veiksmingai tvarkyti. Priede nurodytam kiekiui administruoti mutatis mutandis taikomi 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio tam tikras Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2), 308a, 308b ir 308c straipsniai dėl tarifinių kvotų administravimo.

5 straipsnis

Tuniso muitinės įstaigos imasi reikiamų priemonių dėl 1 straipsnyje nurodytų eksportuojamų gaminių kiekio kontrolės užtikrinimo. Dėl to visuose pagal šį sprendimą išduotuose sertifikatuose turi būti daroma nuoroda į jį. Tuniso kompetentingos valdžios institucijos kas tris mėnesius praneša Komisijai apie kiekius, kuriems pagal šį sprendimą buvo išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatai, nurodydamos tų sertifikatų serijos numerius.

6 straipsnis

Pagal šį sprendimą išduotų EUR.1 judėjimo sertifikatų 7 langelyje pateikiama ši nuoroda viena iš Susitarimo kalbų:

„Išimtis – Sprendimas Nr. 1/2005“.

7 straipsnis

Tunisas ir Europos Bendrijos valstybės narės imasi reikiamų priemonių šiam sprendimui įgyvendinti.

8 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną ir taikomas nuo tada, kai įvykdomos 2 straipsnyje numatytos sąlygos.

Šis sprendimas taikomas tol, kol tarp Tuniso, Turkijos ir Europos Sąjungos įsigalios visos Europos ir Viduržemio jūros regiono kilmės kumuliacija, ir bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip vienerius metus.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 14 d.

Asociacijos tarybos vardu

Pirmininkas

J. STRAW

---

(1)  OL L 97, 1998 3 30, p. 2. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Bendrijos ir Tuniso Respublikos susitarimu pasikeičiant laiškais dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB ir Tuniso Respublikos asociacijos susitarimo protokolų dėl žemės ūkio klausimų pakeitimo (OL L 336, 2000 12 30, p. 93).

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 883/2005 (OL L 148, 2005 6 11, p. 5).

2

---

PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE NURODYTAS SĄRAŠAS

(produktai, kuriems taikoma išimtis)

| SS pozicijos Nr. | Aprašymas | Kiekis
  (tonomis) |
| --- | --- | --- |
| ex ex 620342 ir ex ex 620462 | Vyriškos arba berniukų medvilninės kelnės
  Moteriškos arba mergaičių medvilninės kelnės | 6 505 |
| ex ex 620343 | Vyriškos arba berniukų kelnės iš sintetinių pluoštų | 674 |
| ex ex 620341, ex ex 620349, ex ex 620461, ex ex 620463 ir ex ex 620469 | Vyriškos arba berniukų kelnės iš vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų
  Vyriškos arba berniukų kelnės iš kitų tekstilės medžiagų
  Moteriškos arba mergaičių kelnės iš vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų
  Moteriškos arba mergaičių kelnės iš sintetinių pluoštų
  Moteriškos arba mergaičių kelnės iš kitų tekstilės medžiagų | 861 |
| 6208 ir 6212 | Moteriški arba mergaičių apatiniai marškiniai (be rankovių) ir kiti apatiniai marškiniai, apatinukai, apatiniai sijonai, apatinės kelnės, kelnaitės, naktiniai marškiniai, pižamos, peniuarai, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs dirbiniai iš cheminių pluoštų
  Liemenėlės, juosmenėlės, korsetai, petnešos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys, megzti ar nerti arba nemegzti ir nenerti | 646 |
| .6205 ir .6206 | Vyriški arba berniukų marškiniai
  Moteriški arba mergaičių marškiniai, palaidinukės ir marškiniai-palaidinukės | 663 |
| 611231– 611239 ir 611241– 611249 | Vyriškos arba berniukų glaudės iš sintetinių pluoštų
  Vyriškos arba berniukų glaudės iš kitų tekstilės medžiagų
  Moteriški arba mergaičių maudymosi kostiumėliai iš sintetinių pluoštų
  Moteriški arba mergaičių maudymosi kostiumėliai iš kitų tekstilės medžiagų | 105 |
| 620451– 620459 | Moteriški arba mergaičių sijonai ir sijonai-kelnės | 441 |
| | Iš viso | 9 895 |

SS pozicijos Nr.

Aprašymas

Kiekis

(tonomis)

ex ex 620342 ir ex ex 620462

Vyriškos arba berniukų medvilninės kelnės

Moteriškos arba mergaičių medvilninės kelnės

6 505

ex ex 620343

Vyriškos arba berniukų kelnės iš sintetinių pluoštų

674

ex ex 620341, ex ex 620349, ex ex 620461, ex ex 620463 ir ex ex 620469

Vyriškos arba berniukų kelnės iš vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų

Vyriškos arba berniukų kelnės iš kitų tekstilės medžiagų

Moteriškos arba mergaičių kelnės iš vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų

Moteriškos arba mergaičių kelnės iš sintetinių pluoštų

Moteriškos arba mergaičių kelnės iš kitų tekstilės medžiagų

861

6208 ir 6212

Moteriški arba mergaičių apatiniai marškiniai (be rankovių) ir kiti apatiniai marškiniai, apatinukai, apatiniai sijonai, apatinės kelnės, kelnaitės, naktiniai marškiniai, pižamos, peniuarai, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs dirbiniai iš cheminių pluoštų

Liemenėlės, juosmenėlės, korsetai, petnešos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys, megzti ar nerti arba nemegzti ir nenerti

646

.6205 ir .6206

Vyriški arba berniukų marškiniai

Moteriški arba mergaičių marškiniai, palaidinukės ir marškiniai-palaidinukės

663

611231– 611239 ir 611241– 611249

Vyriškos arba berniukų glaudės iš sintetinių pluoštų

Vyriškos arba berniukų glaudės iš kitų tekstilės medžiagų

Moteriški arba mergaičių maudymosi kostiumėliai iš sintetinių pluoštų

Moteriški arba mergaičių maudymosi kostiumėliai iš kitų tekstilės medžiagų

105

620451– 620459

Moteriški arba mergaičių sijonai ir sijonai-kelnės

441

Iš viso

9 895

---

Komisija

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/6

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2003 m. gruodžio 10 d.

kurią Vokietija Wagnisbeteiligungsgesellschaft įmonės ir Landesförderinstituts (Regioninės plėtros agentūros) paskola suteikė Neue Harzer Werke GmbH įmonei

(pranešta dokumentu Nr. C(2003) 4496)

(autentiškas tik tekstas vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/564/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo komentarus dėl pirmiau pacituotos nuostatos (1) ir atsižvelgdama į jų pateiktus komentarus,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1999 m. vasario 23 d. Vokietija laišku informavo Komisiją, jog ji skyrė pagalbą Neue Harzer Werke GmbH įmonei (toliau – NHW). |
| --- | --- |

(1)

1999 m. vasario 23 d. Vokietija laišku informavo Komisiją, jog ji skyrė pagalbą Neue Harzer Werke GmbH įmonei (toliau – NHW).

| (2) | 2000 m. liepos 13 d. Komisija nusiuntė Vokietijai laišką, informuodama, kad dėl šios pagalbos ji nusprendusi inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. liepos 13 d. Komisija nusiuntė Vokietijai laišką, informuodama, kad dėl šios pagalbos ji nusprendusi inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

| (3) | Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo komentarus dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo komentarus dėl pagalbos.

| (4) | 2001 m. spalio 17 d. Komisija Sprendimu 2002/377/EB apie valstybės pagalbą, kurią Vokietija įgyvendino Neue Harzer Werke GmbH įmonei (3), priėmė neigiamą sprendimą dėl pagalbos dalies, skirtos įmonės restruktūrizavimui 1996–1999 m. |
| --- | --- |

(4)

2001 m. spalio 17 d. Komisija Sprendimu 2002/377/EB apie valstybės pagalbą, kurią Vokietija įgyvendino Neue Harzer Werke GmbH įmonei (3), priėmė neigiamą sprendimą dėl pagalbos dalies, skirtos įmonės restruktūrizavimui 1996–1999 m.

| (5) | 2001 m. spalio 17 d. laišku Komisija informavo Vokietiją, kad ji nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl likusių priemonių. |
| --- | --- |

(5)

2001 m. spalio 17 d. laišku Komisija informavo Vokietiją, kad ji nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl likusių priemonių.

| (6) | Komisijos sprendimas pratęsti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo komentarus dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimas pratęsti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo komentarus dėl pagalbos.

II.   PARAMOS APIBŪDINIMAS

| (7) | Naudos gavėja NHW įsikūrusi Saksonijos-Anhalto žemėje (Vokietija), kuri yra remiamas regionas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. NHW buvo įkurta 1996 m. kovo mėn., kai jos savininkai, sudarę turto pirkimo sandorį, įsigijo subankrutavusios Harzer Werke GmbH turtą iš turto likvidatoriaus. NHW veikla buvo metalo liejimas. Įmonė turėjo dvi gamybos linijas – liejimo į smėlio formas ir išcentrinio liejimo. |
| --- | --- |

(7)

Naudos gavėja NHW įsikūrusi Saksonijos-Anhalto žemėje (Vokietija), kuri yra remiamas regionas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą. NHW buvo įkurta 1996 m. kovo mėn., kai jos savininkai, sudarę turto pirkimo sandorį, įsigijo subankrutavusios Harzer Werke GmbH turtą iš turto likvidatoriaus. NHW veikla buvo metalo liejimas. Įmonė turėjo dvi gamybos linijas – liejimo į smėlio formas ir išcentrinio liejimo.

| (8) | 2000 m. liepos 24 d. NHW buvo priversta paskelbti nemokumą. Paskelbus bankrotą, turto likvidatorius, kreditoriams sutikus, 2001 m. sausio 4 d. pardavė bendrovės akcijas už 1 DEM naujam investuotojui – ASSET GmbH. |
| --- | --- |

(8)

2000 m. liepos 24 d. NHW buvo priversta paskelbti nemokumą. Paskelbus bankrotą, turto likvidatorius, kreditoriams sutikus, 2001 m. sausio 4 d. pardavė bendrovės akcijas už 1 DEM naujam investuotojui – ASSET GmbH.

| (9) | Po to Vokietija informavo Komisiją, jog naujajam investuotojui, ASSET GmbH, 2001 m. liepos mėn. bendrovės atgaivinti nepavyko, taigi nemokumo procedūra turėjo būti tęsiama. |
| --- | --- |

(9)

Po to Vokietija informavo Komisiją, jog naujajam investuotojui, ASSET GmbH, 2001 m. liepos mėn. bendrovės atgaivinti nepavyko, taigi nemokumo procedūra turėjo būti tęsiama.

| (10) | Todėl dabar, siekiant patenkinti NHW kreditorių reikalavimus, atitinkamas bendrovės turtas turėjo būti perleistas pagal įprastą bankroto tvarką. Liejimo į smėlio formas linijos veikla turėtų būti nutraukta 2001 m. gruodžio 31 d. ir atitinkamas turtas bus likviduotas. Gamyba išcentrinio liejimo linijoje bankroto proceso metu tęsiasi ir, pritarus kreditoriams, turto likvidatorius turėtų ją parduoti naujam investuotojui sudaręs su juo turto pirkimo sandorį. |
| --- | --- |

(10)

Todėl dabar, siekiant patenkinti NHW kreditorių reikalavimus, atitinkamas bendrovės turtas turėjo būti perleistas pagal įprastą bankroto tvarką. Liejimo į smėlio formas linijos veikla turėtų būti nutraukta 2001 m. gruodžio 31 d. ir atitinkamas turtas bus likviduotas. Gamyba išcentrinio liejimo linijoje bankroto proceso metu tęsiasi ir, pritarus kreditoriams, turto likvidatorius turėtų ją parduoti naujam investuotojui sudaręs su juo turto pirkimo sandorį.

| (11) | Šiuo metu vykdoma 1996–1999 m. NHW restruktūrizavimo tyrimo procedūra. |
| --- | --- |

(11)

Šiuo metu vykdoma 1996–1999 m. NHW restruktūrizavimo tyrimo procedūra.

| (12) | 1996 m. buvo parengtas restruktūrizavimo planas, pagal kurį įmonė turėjo būti atgaivinta per trejus metus. Restruktūrizavimo sąnaudos sudarė 8 431 203 EUR (16,49 mln. DEM). Atsižvelgiant į šį planą, NHW restruktūrizavimui 1996–1999 m. buvo suteikta 4 963 110 EUR (9,707 mln. DEM) finansinė pagalba. |
| --- | --- |

(12)

1996 m. buvo parengtas restruktūrizavimo planas, pagal kurį įmonė turėjo būti atgaivinta per trejus metus. Restruktūrizavimo sąnaudos sudarė 8 431 203 EUR (16,49 mln. DEM). Atsižvelgiant į šį planą, NHW restruktūrizavimui 1996–1999 m. buvo suteikta 4 963 110 EUR (9,707 mln. DEM) finansinė pagalba.

| (13) | Restruktūrizavimas buvo finansuojamas tokia tvarka:
  1 lentelė
  Valstybės indėliai restruktūrizavimui







  (DEM) |
| --- | --- |
| 1. | Dotacija investicijoms „Gemeinschaftsaufgabe (GA-Mittel)“ (5) | 4 402 000 |
| 2. | Investicijų subsidijos „Investitionszulage“ (6) | 531 000 |
| 3. | WBG (7) paskola „Konsolidierungsprogramm“ (8) | 2 000 000 |
| 4. | LFI (9) paskola „Konsolidierungsprogramm“ (10) | 744 000 |
| 5. | BvS (11) dotacija | 2 000 000 |
| Tarpinė suma DEM | 9 677 000 |
| EUR | 4 947 771 |

(13)

Restruktūrizavimas buvo finansuojamas tokia tvarka:

1 lentelė

Valstybės indėliai restruktūrizavimui

(DEM)

1.

Dotacija investicijoms „Gemeinschaftsaufgabe (GA-Mittel)“ (5)

4 402 000

2.

Investicijų subsidijos „Investitionszulage“ (6)

531 000

3.

WBG (7) paskola „Konsolidierungsprogramm“ (8)

2 000 000

4.

LFI (9) paskola „Konsolidierungsprogramm“ (10)

744 000

5.

BvS (11) dotacija

2 000 000

Tarpinė suma DEM

9 677 000

EUR

4 947 771

2 lentelė

Privačios lėšos reorganizavimui

| (DEM) |
| --- |
| 6. | Kapitalo injekcija | 500 000 |
| 7. | Paskola KfW | 2 750 000 |
| 8. | Kreditas NordLB | 2 000 000 |
| 9. | Finansinė išperkamosios nuomos sutartis | 1 179 000 |
| 10. | Grynieji pinigai | 354 000 |
| Tarpinė suma DEM | 6 783 000 |
| EUR | 3 468 093 |

(DEM)

6.

Kapitalo injekcija

500 000

7.

Paskola KfW

2 750 000

8.

Kreditas NordLB

2 000 000

9.

Finansinė išperkamosios nuomos sutartis

1 179 000

10.

Grynieji pinigai

354 000

Tarpinė suma DEM

6 783 000

EUR

3 468 093

| Bendra suma (1+2 lentelės) | 16 460 000 |
| --- | --- |
| EUR | 8 415 864 |

Bendra suma (1+2 lentelės)

16 460 000

EUR

8 415 864

| (14) | Kadangi Vokietija nurodė, kad 1 lentelėje priemonės Nr. 1–4 suteiktos pagal Komisijos anksčiau patvirtintas finansinės pagalbos programas, iš pradžių buvo manyta, kad šios priemonės sudaro esamą pagalbą, todėl nebuvo įvertintos 2000 m. liepos 13 d. pradėtame oficialiame tyrime. Dėl tos pačios priežasties iš pradžių laikyta, kad reikia įvertinti tik priemonės Nr. 5, kaip ad hoc finansinės pagalbos restruktūrizavimui, suderinamumą su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi Vokietija nurodė, kad 1 lentelėje priemonės Nr. 1–4 suteiktos pagal Komisijos anksčiau patvirtintas finansinės pagalbos programas, iš pradžių buvo manyta, kad šios priemonės sudaro esamą pagalbą, todėl nebuvo įvertintos 2000 m. liepos 13 d. pradėtame oficialiame tyrime. Dėl tos pačios priežasties iš pradžių laikyta, kad reikia įvertinti tik priemonės Nr. 5, kaip ad hoc finansinės pagalbos restruktūrizavimui, suderinamumą su bendrąja rinka.

| (15) | 2001 m. spalio 17 d., Komisija priėmė Sprendimą 2002/377/EB dėl šios 1 022 584 EUR (2 mln. DEM) dydžio ad hoc priemonės, kuri buvo vertinama remiantis 1994 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms (12) (toliau – 1994 m. Bendrijos gairės). Šiuo sprendimu Komisija nustatė, kad, NHW reorganizavimui skirta ad hoc pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(15)

2001 m. spalio 17 d., Komisija priėmė Sprendimą 2002/377/EB dėl šios 1 022 584 EUR (2 mln. DEM) dydžio ad hoc priemonės, kuri buvo vertinama remiantis 1994 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms (12) (toliau – 1994 m. Bendrijos gairės). Šiuo sprendimu Komisija nustatė, kad, NHW reorganizavimui skirta ad hoc pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (16) | Atliekant vertinimą, 2 lentelėje nurodytos priemonės Nr. 7, Nr. 8 ir Nr. 9 nebuvo laikytos privačiais indėliais, nes Vokietija, nepaisydama pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (13) 10 straipsnį pateiktos informacijos apie EB sutarties 93 straipsnio taikymo nuostatas, nepateikė Komisijai duomenų, reikalingų įvertinti, ar priemonės buvo skirtos nepažeidžiant rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(16)

Atliekant vertinimą, 2 lentelėje nurodytos priemonės Nr. 7, Nr. 8 ir Nr. 9 nebuvo laikytos privačiais indėliais, nes Vokietija, nepaisydama pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (13) 10 straipsnį pateiktos informacijos apie EB sutarties 93 straipsnio taikymo nuostatas, nepateikė Komisijai duomenų, reikalingų įvertinti, ar priemonės buvo skirtos nepažeidžiant rinkos sąlygų.

| (17) | Tą pačią dieną, kai buvo priimtas Komisijos sprendimas 2002/377/EB dėl priemonės Nr. 5, Komisija priėmė kitą sprendimą, kuriuo ji, remdamasi EB steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalimi, pratęsė oficialią 1 lentelės priemonių Nr. 3 ir Nr. 4, sudarančių 1 402 985 EUR (2 744 mln. DEM), tyrimo procedūrą. Kaip pirmiau paaiškinta, šios priemonės priklausė tam pačiam restruktūrizavimo paketui kaip ir ta priemonė, dėl kurios priimtas Sprendimas 2002/377/EB, tačiau dėl formalių priežasčių jos negalėjo būti įtrauktos į pirminį vertinimą, nes buvo manyta, kad jos suteiktos remiantis Komisijos patvirtintomis pagalbos schemomis ir turi būti laikomos esama pagalba. Jei priemonė suprantama kaip esama pagalba, jos negalima tiesiogiai vertinti pagal 88 straipsnio 2 dalį, nes tokios priemonės iš esmės laikomos jau patvirtintomis. |
| --- | --- |

(17)

Tą pačią dieną, kai buvo priimtas Komisijos sprendimas 2002/377/EB dėl priemonės Nr. 5, Komisija priėmė kitą sprendimą, kuriuo ji, remdamasi EB steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalimi, pratęsė oficialią 1 lentelės priemonių Nr. 3 ir Nr. 4, sudarančių 1 402 985 EUR (2 744 mln. DEM), tyrimo procedūrą. Kaip pirmiau paaiškinta, šios priemonės priklausė tam pačiam restruktūrizavimo paketui kaip ir ta priemonė, dėl kurios priimtas Sprendimas 2002/377/EB, tačiau dėl formalių priežasčių jos negalėjo būti įtrauktos į pirminį vertinimą, nes buvo manyta, kad jos suteiktos remiantis Komisijos patvirtintomis pagalbos schemomis ir turi būti laikomos esama pagalba. Jei priemonė suprantama kaip esama pagalba, jos negalima tiesiogiai vertinti pagal 88 straipsnio 2 dalį, nes tokios priemonės iš esmės laikomos jau patvirtintomis.

| (18) | Savo sprendime pratęsti oficialų tyrimą („pratęsime“) Komisija nustatė, kad 1 402 985 EUR (2 744 mln. DEM) dydžio pagalba neatitinka anksčiau patvirtintos paramos programos kriterijų ir todėl iš tiesų turėtų būti laikoma ad hoc pagalba restruktūrizavimui, todėl kaip ir anksčiau įvertinta ad hoc pagalba, turi neprieštarauti restruktūrizavimo pagalbos patvirtinimui taikomiems apribojimams. |
| --- | --- |

(18)

Savo sprendime pratęsti oficialų tyrimą („pratęsime“) Komisija nustatė, kad 1 402 985 EUR (2 744 mln. DEM) dydžio pagalba neatitinka anksčiau patvirtintos paramos programos kriterijų ir todėl iš tiesų turėtų būti laikoma ad hoc pagalba restruktūrizavimui, todėl kaip ir anksčiau įvertinta ad hoc pagalba, turi neprieštarauti restruktūrizavimo pagalbos patvirtinimui taikomiems apribojimams.

III.   VOKIETIJOS PASTABOS

| (19) | 2003 m. spalio 14 d. raštu Vokietija pateikė papildomos informacijos dėl tariamai privačių indėlių restruktūrizavimui (2 lentelėje minimos priemonės Nr. 7, Nr. 8 ir Nr. 9). Remiantis šia informacija:






  a) | dalį priemonės Nr. 7 sudarė 2 812 EUR (5 500 DEM) dydžio palūkanų subsidija; |
| --- | --- | --- |

(19)

2003 m. spalio 14 d. raštu Vokietija pateikė papildomos informacijos dėl tariamai privačių indėlių restruktūrizavimui (2 lentelėje minimos priemonės Nr. 7, Nr. 8 ir Nr. 9). Remiantis šia informacija:

a)

dalį priemonės Nr. 7 sudarė 2 812 EUR (5 500 DEM) dydžio palūkanų subsidija;

| b) | dalį priemonės Nr. 8 sudarė 8 684 EUR (16 985 DEM) dydžio palūkanų subsidija; |
| --- | --- |

b)

dalį priemonės Nr. 8 sudarė 8 684 EUR (16 985 DEM) dydžio palūkanų subsidija;

| c) | priemonė Nr. 9 nebuvo įdiegta. |
| --- | --- |

c)

priemonė Nr. 9 nebuvo įdiegta.

IV.   PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (20) | EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje skelbiama, jog bet kokia iš valstybinių išteklių suteikta pagalba, kuri palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių prekybai. Priemonės, kurioms taikoma EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis ir kurios nėra esama pagalba, paprastai yra nesuderinamos su bendrąja rinka, nebent jos patenka į EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje arba 87 straipsnio 3 dalyje numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį. |
| --- | --- |

(20)

EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje skelbiama, jog bet kokia iš valstybinių išteklių suteikta pagalba, kuri palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių prekybai. Priemonės, kurioms taikoma EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis ir kurios nėra esama pagalba, paprastai yra nesuderinamos su bendrąja rinka, nebent jos patenka į EB sutarties 87 straipsnio 2 dalyje arba 87 straipsnio 3 dalyje numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį.

1.   Valstybės pagalba

| (21) | Komisija pabrėžia, jog bendra palūkanų subsidijų, kurios sudaro 2 lentelės priemones Nr. 7 ir Nr. 8, suma yra 11 496 EUR, taigi yra mažesnė negu 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 (14) dėl 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai numatytas de minimis pagalbos slenkstis. Todėl šios priemonės šiame sprendime toliau neturi būti tikrinamos. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pabrėžia, jog bendra palūkanų subsidijų, kurios sudaro 2 lentelės priemones Nr. 7 ir Nr. 8, suma yra 11 496 EUR, taigi yra mažesnė negu 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 (14) dėl 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai numatytas de minimis pagalbos slenkstis. Todėl šios priemonės šiame sprendime toliau neturi būti tikrinamos.

| (22) | Priemonės Nr. 3 ir Nr. 4 – dvi paskolos, sudarančios 1 402 985 EUR – nėra Vokietijos nurodytų pagalbos programų dalis. Dėl pradinėse išvadose jau išvardintų priežasčių jas reikėtų vertinti kaip ad hoc priemones NHW restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(22)

Priemonės Nr. 3 ir Nr. 4 – dvi paskolos, sudarančios 1 402 985 EUR – nėra Vokietijos nurodytų pagalbos programų dalis. Dėl pradinėse išvadose jau išvardintų priežasčių jas reikėtų vertinti kaip ad hoc priemones NHW restruktūrizavimui.

| (23) | Vokietija suteikė šias paskolas NHW – sunkumus patiriančios įmonės – restruktūrizavimui. Taigi šiomis priemonėmis konkrečiai įmonei buvo suteikta ekonominė nauda, kurios ji nebūtų gavusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Tokios priemonės dėl savo pobūdžio gali iškraipyti konkurenciją. Atsižvelgdami į pagalbos pobūdį ir į tai, kad tarp bendrosios rinkos šalių vyksta prekyba tuose sektoriuose, kuriuose aktyviai veikia pagalbą gaunanti įmonė, suteiktoms finansinėms priemonėms taikytina EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis. Todėl šios priemonės yra pagalba. |
| --- | --- |

(23)

Vokietija suteikė šias paskolas NHW – sunkumus patiriančios įmonės – restruktūrizavimui. Taigi šiomis priemonėmis konkrečiai įmonei buvo suteikta ekonominė nauda, kurios ji nebūtų gavusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Tokios priemonės dėl savo pobūdžio gali iškraipyti konkurenciją. Atsižvelgdami į pagalbos pobūdį ir į tai, kad tarp bendrosios rinkos šalių vyksta prekyba tuose sektoriuose, kuriuose aktyviai veikia pagalbą gaunanti įmonė, suteiktoms finansinėms priemonėms taikytina EB sutarties 87 straipsnio 1 dalis. Todėl šios priemonės yra pagalba.

2.   Leidžianti nukrypti nuostata pagal EB sutarties 87 straipsnį

| (24) | 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatomos sąlygos, pagal kurias pagalba yra neprieštarauja arba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(24)

87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatomos sąlygos, pagal kurias pagalba yra neprieštarauja arba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai.

| (25) | Dvi paskolos – kaip ir kitos priemonės restruktūrizavimui, įvertintos Sprendimu 2002/377/EB – buvo suteiktos NHW restruktūrizavimui 1996–1999 m. Todėl šias dvi paskolas, kaip ir kitas anksčiau įvertintas priemones, reikia vertinti remiantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančių įmonių sanavimui ir restruktūrizavimui nuostatomis. Šiose Bendrijos gairėse Komisija nustatė išsamias sąlygas, kurioms esant leidžiama pasinaudoti EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta veiksmų laisve. Nors įmonė yra remtiname regione, ad hoc pagalba sunkumus patiriančiai įmonei turi būti vertinama pagal šias gaires, netgi ir atsižvelgiant į regioninės plėtros interesus. Restruktūrizavimu privaloma užtikrinti ekonomiškai perspektyvią įmonės veiklą, kuri, nereikalaudama nuolatinės paramos, prisidėtų prie regiono plėtros (15). |
| --- | --- |

(25)

Dvi paskolos – kaip ir kitos priemonės restruktūrizavimui, įvertintos Sprendimu 2002/377/EB – buvo suteiktos NHW restruktūrizavimui 1996–1999 m. Todėl šias dvi paskolas, kaip ir kitas anksčiau įvertintas priemones, reikia vertinti remiantis Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančių įmonių sanavimui ir restruktūrizavimui nuostatomis. Šiose Bendrijos gairėse Komisija nustatė išsamias sąlygas, kurioms esant leidžiama pasinaudoti EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta veiksmų laisve. Nors įmonė yra remtiname regione, ad hoc pagalba sunkumus patiriančiai įmonei turi būti vertinama pagal šias gaires, netgi ir atsižvelgiant į regioninės plėtros interesus. Restruktūrizavimu privaloma užtikrinti ekonomiškai perspektyvią įmonės veiklą, kuri, nereikalaudama nuolatinės paramos, prisidėtų prie regiono plėtros (15).

| (26) | Kaip jau nustatyta Sprendimu 2002/377/EB, Vokietijos pateiktoje informacijoje nurodoma, kad pagalba buvo suteikta gavėjui prieš paskelbiant 1999 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (1999 m. gairės) (16). Todėl pagal 1999 m. gairių 7.5 punktą aptariamoms priemonėms taikytinos 1994 m. gairės. |
| --- | --- |

(26)

Kaip jau nustatyta Sprendimu 2002/377/EB, Vokietijos pateiktoje informacijoje nurodoma, kad pagalba buvo suteikta gavėjui prieš paskelbiant 1999 m. Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (1999 m. gairės) (16). Todėl pagal 1999 m. gairių 7.5 punktą aptariamoms priemonėms taikytinos 1994 m. gairės.

| (27) | Reikėtų pažymėti, jog šios priemonės yra dalis restruktūrizavimo plano, jau įvertinto Komisijos sprendimu 2002/377/EB. |
| --- | --- |

(27)

Reikėtų pažymėti, jog šios priemonės yra dalis restruktūrizavimo plano, jau įvertinto Komisijos sprendimu 2002/377/EB.

a)   Įmonės gyvybingumo atkūrimas

| (28) | 1994 m. gairėse teigiama, kad restruktūrizavimo planas turėtų padėti atkurti įmonės gyvybingumą per tam tikrą priimtiną laikotarpį, o po to įmonė turėtų sugebėti pati konkuruoti rinkoje. |
| --- | --- |

(28)

1994 m. gairėse teigiama, kad restruktūrizavimo planas turėtų padėti atkurti įmonės gyvybingumą per tam tikrą priimtiną laikotarpį, o po to įmonė turėtų sugebėti pati konkuruoti rinkoje.

| (29) | Šį kriterijų Komisija jau įvertino savo Sprendime 2002/377/EB dėl pagalbos restruktūrizavimui. Tuometiniu sprendimu Komisija priėjo išvadą, kad restruktūrizavimo planas neatitinka 1994 m. gairėse numatyto gyvybingumo atkūrimo kriterijaus, nes jis negali būti laikomas tinkamu ilgalaikei įmonės veiklai atkurti. Ši išvada buvo grindžiama tokiais rezultatais:






  a) | plane numatytos apyvartos buvo pervertintos; |
| --- | --- | --- |

(29)

Šį kriterijų Komisija jau įvertino savo Sprendime 2002/377/EB dėl pagalbos restruktūrizavimui. Tuometiniu sprendimu Komisija priėjo išvadą, kad restruktūrizavimo planas neatitinka 1994 m. gairėse numatyto gyvybingumo atkūrimo kriterijaus, nes jis negali būti laikomas tinkamu ilgalaikei įmonės veiklai atkurti. Ši išvada buvo grindžiama tokiais rezultatais:

a)

plane numatytos apyvartos buvo pervertintos;

| b) | plane buvo skiriama nepakankamai dėmesio pridėtinių išlaidų, kurios buvo viena iš įmonės finansinių sunkumų priežasčių, sumažinimui; |
| --- | --- |

b)

plane buvo skiriama nepakankamai dėmesio pridėtinių išlaidų, kurios buvo viena iš įmonės finansinių sunkumų priežasčių, sumažinimui;

| c) | darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 203 iki 177 buvo nepakankamas personalo išlaidoms sumažinti; |
| --- | --- |

c)

darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 203 iki 177 buvo nepakankamas personalo išlaidoms sumažinti;

| d) | plane numatytos kitos eksploatacinės išlaidos, ypač aptarnavimo išlaidos, buvo pernelyg didelės. |
| --- | --- |

d)

plane numatytos kitos eksploatacinės išlaidos, ypač aptarnavimo išlaidos, buvo pernelyg didelės.

| (30) | Kadangi dvi paskolos buvo suteiktos tam pačiam restruktūrizavimui pagal tą patį restruktūrizavimo planą, Komisija gali tik pakartoti savo išvadas, kad planas neužtikrino įmonės gyvybingumo atkūrimo. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi dvi paskolos buvo suteiktos tam pačiam restruktūrizavimui pagal tą patį restruktūrizavimo planą, Komisija gali tik pakartoti savo išvadas, kad planas neužtikrino įmonės gyvybingumo atkūrimo.

b)   Nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas

| (31) | Kita 1994 m. gairėse numatyta sąlyga – kiek įmanoma sumažinti neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai, t. y. jeigu įmonė dalyvauja rinkoje su pajėgumų pertekliumi, jos pajėgumus reikia sumažinti. |
| --- | --- |

(31)

Kita 1994 m. gairėse numatyta sąlyga – kiek įmanoma sumažinti neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai, t. y. jeigu įmonė dalyvauja rinkoje su pajėgumų pertekliumi, jos pajėgumus reikia sumažinti.

| (32) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad, kaip jau nustatyta Sprendime 2002/377/EB, NHW paramos suteikimo metu buvo laikytina mažąja arba vidutine įmone (MVĮ). Remiantis 1994 m. gairėmis dėl pagalbos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Komisijos požiūris dėl pajėgumo sumažinimo MVĮ nėra toks griežtas (17). |
| --- | --- |

(32)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad, kaip jau nustatyta Sprendime 2002/377/EB, NHW paramos suteikimo metu buvo laikytina mažąja arba vidutine įmone (MVĮ). Remiantis 1994 m. gairėmis dėl pagalbos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Komisijos požiūris dėl pajėgumo sumažinimo MVĮ nėra toks griežtas (17).

| (33) | Taigi Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba suteikta MVĮ, turinčiai labai mažą rinkos dalį, daro išvadą, kad NHW suteikta pagalba pagal 1994 m. gaires negalėjo pernelyg daug iškraipyti konkurencijos. |
| --- | --- |

(33)

Taigi Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba suteikta MVĮ, turinčiai labai mažą rinkos dalį, daro išvadą, kad NHW suteikta pagalba pagal 1994 m. gaires negalėjo pernelyg daug iškraipyti konkurencijos.

c)   Restruktūrizavimo sąnaudų ir naudos proporcija

| (34) | 1994 m. gairėse reikalaujama, kad teikiama pagalba būtų tik tokio dydžio, kokio mažiausiai reikia restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(34)

1994 m. gairėse reikalaujama, kad teikiama pagalba būtų tik tokio dydžio, kokio mažiausiai reikia restruktūrizavimui.

| (35) | Sprendime 2002/377/EB Komisija priėjo išvadą, kad proporcingumo kriterijus dviem atžvilgiais nebuvo patenkintas. |
| --- | --- |

(35)

Sprendime 2002/377/EB Komisija priėjo išvadą, kad proporcingumo kriterijus dviem atžvilgiais nebuvo patenkintas.

| (36) | Visų pirma, naudos gavėjas, laikydamasis proporcingumo reikalavimo, privalo didelę restruktūrizavimo išlaidų dalį padengti iš nuosavų arba išorinių išteklių rinkos kainomis. Remiantis turima informacija galima spręsti, kad investuotojas tikrai tam skyrė 0,5 mln. DEM. Kadangi tyrimo procedūros metu nebuvo pateikta papildomų duomenų apie išperkamosios nuomos sutartį (2 lentelėje minima priemonė Nr. 9), Komisija negalėjo įvertinti, ar šis indėlis atitinka rinkos sąlygas. Nepaisant to, vertinant naudos gavėjo indėlio dydį, išperkamosios nuomos sutartis nelaikytina svaria. |
| --- | --- |

(36)

Visų pirma, naudos gavėjas, laikydamasis proporcingumo reikalavimo, privalo didelę restruktūrizavimo išlaidų dalį padengti iš nuosavų arba išorinių išteklių rinkos kainomis. Remiantis turima informacija galima spręsti, kad investuotojas tikrai tam skyrė 0,5 mln. DEM. Kadangi tyrimo procedūros metu nebuvo pateikta papildomų duomenų apie išperkamosios nuomos sutartį (2 lentelėje minima priemonė Nr. 9), Komisija negalėjo įvertinti, ar šis indėlis atitinka rinkos sąlygas. Nepaisant to, vertinant naudos gavėjo indėlio dydį, išperkamosios nuomos sutartis nelaikytina svaria.

| (37) | Taip pat ir kiti indėliai negalėjo būti laikomi naudos gavėjo indėliais. Kadangi, net ir paprašius, nebuvo suteikta papildomos informacijos apie KfW paskolas (2 lentelėje minima priemonė Nr. 7), Komisija negalėjo įvertinti, ar šie indėliai atitiko rinkos sąlygas. Tas pat pasakytina ir apie NordLB kreditą (2 lentelėje minima priemonė Nr. 8). Grynieji pinigai (2 lentelėje minima priemonė Nr. 9) negalėjo būti įvertinti kaip naudos gavėjo indėlis, nes didesnioji jų dalis buvo gauta iš ankstesnės valstybės pagalbos. Be to, 1996 m. sudarant restruktūrizavimo planą, grynieji pinigai dar nebuvo sukaupti, todėl jų suma nebuvo apibrėžta. |
| --- | --- |

(37)

Taip pat ir kiti indėliai negalėjo būti laikomi naudos gavėjo indėliais. Kadangi, net ir paprašius, nebuvo suteikta papildomos informacijos apie KfW paskolas (2 lentelėje minima priemonė Nr. 7), Komisija negalėjo įvertinti, ar šie indėliai atitiko rinkos sąlygas. Tas pat pasakytina ir apie NordLB kreditą (2 lentelėje minima priemonė Nr. 8). Grynieji pinigai (2 lentelėje minima priemonė Nr. 9) negalėjo būti įvertinti kaip naudos gavėjo indėlis, nes didesnioji jų dalis buvo gauta iš ankstesnės valstybės pagalbos. Be to, 1996 m. sudarant restruktūrizavimo planą, grynieji pinigai dar nebuvo sukaupti, todėl jų suma nebuvo apibrėžta.

| (38) | Dėl minėtų priežasčių šie indėliai nebuvo laikomi naudos gavėjo indėliais ir į juos negalima atsižvelgti, vertinant paramos proporcingumą. Taigi restruktūrizavimo išlaidos sudarė 16,49 mln. DEM. 9,707 mln. DEM arba 58,9 % šios sumos padengė valstybinės įstaigos ir 1,679 mln. DEM arba 10,2 % (o galbūt tik 0,5 mln. DEM arba 3 %) padengė investuotojas. Įvertinusi šias aplinkybes Komisija priėjo išvados, kad naudos gavėjo indėliai, pagal 1994 m. gairių reikalavimus, nėra dideli. |
| --- | --- |

(38)

Dėl minėtų priežasčių šie indėliai nebuvo laikomi naudos gavėjo indėliais ir į juos negalima atsižvelgti, vertinant paramos proporcingumą. Taigi restruktūrizavimo išlaidos sudarė 16,49 mln. DEM. 9,707 mln. DEM arba 58,9 % šios sumos padengė valstybinės įstaigos ir 1,679 mln. DEM arba 10,2 % (o galbūt tik 0,5 mln. DEM arba 3 %) padengė investuotojas. Įvertinusi šias aplinkybes Komisija priėjo išvados, kad naudos gavėjo indėliai, pagal 1994 m. gairių reikalavimus, nėra dideli.

| (39) | Remiantis paskutiniais Vokietijos pateiktais duomenimis, 2 lentelės priemonė Nr. 9 nebuvo įdiegta. Taigi ši suma nebuvo skirta restruktūrizavimui, kaip nustatyta Sprendimo 2002/377/EB paaiškinimuose ir pastabose. |
| --- | --- |

(39)

Remiantis paskutiniais Vokietijos pateiktais duomenimis, 2 lentelės priemonė Nr. 9 nebuvo įdiegta. Taigi ši suma nebuvo skirta restruktūrizavimui, kaip nustatyta Sprendimo 2002/377/EB paaiškinimuose ir pastabose.

| (40) | Remiantis paskutiniais duomenimis, priemonės Nr. 7 ir Nr. 8, sudarančios 2 428 636 EUR (4,75 mln. DEM) buvo viešai perfinansuojamos, ir jas sudarė 11 496 EUR palūkanų subsidijų. Tokios, su valstybės subsidijomis susijusios priemonės, negali būti laikomos privačiais indėliais. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis paskutiniais duomenimis, priemonės Nr. 7 ir Nr. 8, sudarančios 2 428 636 EUR (4,75 mln. DEM) buvo viešai perfinansuojamos, ir jas sudarė 11 496 EUR palūkanų subsidijų. Tokios, su valstybės subsidijomis susijusios priemonės, negali būti laikomos privačiais indėliais.

| (41) | Todėl, įvertinus naujausią turimą informaciją, atsiranda dar svaresnių priežasčių nelaikyti naudos gavėjo indėlių dideliais pagal 1994 m. gaires. |
| --- | --- |

(41)

Todėl, įvertinus naujausią turimą informaciją, atsiranda dar svaresnių priežasčių nelaikyti naudos gavėjo indėlių dideliais pagal 1994 m. gaires.

| (42) | Be to, pagal 1994 m. gairių proporcingumo kriterijų, pagalba investicijoms suteikiama tik tada, kai jos yra būtinos restruktūrizavimui, kitaip pagalba nėra mažiausio reikiamo dydžio. Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo, ar pagalba yra mažiausio reikiamo dydžio, kadangi restruktūrizavimo metu įmonė įsigijo Eisenguss Torgelow GmbH 20 % akcijų dalį. Prašytos informacijos apie šio įsigijimo priežastis Komisija nesulaukė, todėl negali įvertinti, ar šis pirkinys buvo reikalingas restruktūrizavimui 1996 m. Todėl Sprendime 2002/377/EB Komisija pažymėjo, kad pagalba nebuvo mažiausio reikiamo dydžio. Šis įvertinimas turi būti patvirtintas atsižvelgiant į turimą sprendimą. |
| --- | --- |

(42)

Be to, pagal 1994 m. gairių proporcingumo kriterijų, pagalba investicijoms suteikiama tik tada, kai jos yra būtinos restruktūrizavimui, kitaip pagalba nėra mažiausio reikiamo dydžio. Sprendime pradėti procedūrą Komisija suabejojo, ar pagalba yra mažiausio reikiamo dydžio, kadangi restruktūrizavimo metu įmonė įsigijo Eisenguss Torgelow GmbH 20 % akcijų dalį. Prašytos informacijos apie šio įsigijimo priežastis Komisija nesulaukė, todėl negali įvertinti, ar šis pirkinys buvo reikalingas restruktūrizavimui 1996 m. Todėl Sprendime 2002/377/EB Komisija pažymėjo, kad pagalba nebuvo mažiausio reikiamo dydžio. Šis įvertinimas turi būti patvirtintas atsižvelgiant į turimą sprendimą.

V.   IŠVADA

| (43) | Atsižvelgiant į tai, kas anksčiau išdėstyta, galima konstatuoti, kad NHW suteikta pagalba neatitinka proporcingumo kriterijų ir nebuvo susijusi su veiksmingu veiklos restruktūrizavimo planu, kuris po restruktūrizavimo leistų įmonei konkuruoti pačiai. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba neatitinka 1994 m. gairėse išdėstytų sąlygų ir todėl yra nesuderinama su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgiant į tai, kas anksčiau išdėstyta, galima konstatuoti, kad NHW suteikta pagalba neatitinka proporcingumo kriterijų ir nebuvo susijusi su veiksmingu veiklos restruktūrizavimo planu, kuris po restruktūrizavimo leistų įmonei konkuruoti pačiai. Todėl Komisija daro išvadą, kad pagalba neatitinka 1994 m. gairėse išdėstytų sąlygų ir todėl yra nesuderinama su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1 402 985 EUR dydžio valstybės pagalba, kurią Vokietija Wagnisbeteiligungsgesellschaft įmonės ir Landesförderungsinstituts (Regioninės plėtros agentūros) paskola suteikė Neue Harzer Werke GmbH įmonei, yra nesuderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

1.   Vokietija imasi visų reikiamų priemonių 1 straipsnyje minimai pagalbai, kurią ji neteisėtai skyrė naudos gavėjui, susigrąžinti iš naudos gavėjo.

2.   Susigrąžinama neatidėliojant ir laikantis nacionalinių įstatymų nustatytos tvarkos, jei tai netrukdo nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą. Į grąžintinos pagalbos sumą taip pat turi būti įtrauktos palūkanos nuo tos dienos, kada naudos gavėjas galėjo ja naudotis iki susigrąžinimo dienos. Palūkanų norma turi būti skaičiuojama pagal orientacinę normą, kuri taikoma apskaičiuojant regioninės pagalbos dotacijų ekvivalentą.

3 straipsnis

Vokietija per du mėnesius nuo susipažinimo su šiuo Sprendimu informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi jam įgyvendinti.

4 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 301, 2000 10 21, p. 16 ir OL C 32, 2002 2 5, p. 9.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 134, 2002 5 22, p. 51.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Gemeinschaftsaufgabe, „Förderung der regionalen Wirtschaftsaufgabe(GA-Mittel)“, 26 Rahmenplan (Federalinės Vyriausybės žemių programa dėl regioninių ekonominių struktūrų gerinimo, 26 finansinis planas).

5

Gemeinschaftsaufgabe, „Förderung der regionalen Wirtschaftsaufgabe(GA-Mittel)“, 26 Rahmenplan

(6)  Investitionszulagengesetz (Įstatymas dėl investicinių išmokų).

6

Investitionszulagengesetz

(7)  Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Rizikos kapitalo bendrovė).

7

Wagnisbeteiligungsgesellschaft

(8)  Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt) (Rekomendacijos mažųjų ir vidutinių įmonių kapitalo konsolidavimo skatinimui, Saksonijos-Anhalto žemė).

8

Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt)

(9)  Landesförderinstitut (Regioninės plėtros agentūra).

9

Landesförderinstitut

(10)  Konsolidierungsfond des Landes Sachsen-Anhalt (Saksonijos-Anhalto žemės konsolidavimo fondas).

10

Konsolidierungsfond des Landes Sachsen-Anhalt

(11)  Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderausgaben (Valstybinė įstaiga, atsakinga už su suvienijimu susijusias išlaidas).

11

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderausgaben

(12)  OL C 368, 1994 12 23, p. 12.

12

(13)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

13

(14)  OL L 10, 2001 1 13, p. 30.

14

(15)  Žr. 1994 m. Gairių 3.2.3 punktą.

15

(16)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

16

(17)  Gairių 3.2.4 punktas.

17

---

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/13

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. kovo 9 d.

dėl Austrijos įgyvendinamos pagalbos schemos 2002 ir 2003 metais grąžinant mokestį už elektros energiją ir gamtines dujas

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 325)

(autentiškas tik tekstas vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/565/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002 m. spalio 8 d. Austrijos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas Įstatymas Nr. 158/2002. Šio įstatymo 6 straipsnis pakeitė 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. spalio 8 d. Austrijos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas Įstatymas Nr. 158/2002. Šio įstatymo 6 straipsnis pakeitė 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą.

| (2) | Savo 2003 m. balandžio 30 d. laišku Komisija Austrijai pranešė, kad ji nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtu teisės aktu numatytos pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

Savo 2003 m. balandžio 30 d. laišku Komisija Austrijai pranešė, kad ji nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtu teisės aktu numatytos pagalbos.

| (3) | 2003 m. rugpjūčio 20 d. Austrijos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas Įstatymas Nr. 71/2003. Šio įstatymo 54 straipsnio 6 dalimi 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymo galiojimas Įstatymu 158/2002 pratęsiamas iki 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. rugpjūčio 20 d. Austrijos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas Įstatymas Nr. 71/2003. Šio įstatymo 54 straipsnio 6 dalimi 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymo galiojimas Įstatymu 158/2002 pratęsiamas iki 2003 m. gruodžio 31 d.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl pagalbos.

| (5) | 2003 m. liepos 4 d. laišku, Komisijos gautu ir registruotu tą pačią dieną (A/34759), Austrija pateikė savo pastabas dėl procedūros pradėjimo. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. liepos 4 d. laišku, Komisijos gautu ir registruotu tą pačią dieną (A/34759), Austrija pateikė savo pastabas dėl procedūros pradėjimo.

| (6) | 2003 m. rugpjūčio 12 d. Komisija gavo Austrijos pramonės asociacijos (Vereinigung der österreichischen Industrie) pastabas, 2003 m. rugpjūčio 18 d. – Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H pastabas ir 2003 m. rugpjūčio 14 d. – Jungbunzlauer Ges.m.b.H pastabas. Austrijos darbo rūmų (Bundesarbeitskammer) pastabos 2003 m. lapkričio 21 d. laišku buvo atšauktos. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. rugpjūčio 12 d. Komisija gavo Austrijos pramonės asociacijos (Vereinigung der österreichischen Industrie) pastabas, 2003 m. rugpjūčio 18 d. – Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H pastabas ir 2003 m. rugpjūčio 14 d. – Jungbunzlauer Ges.m.b.H pastabas. Austrijos darbo rūmų (Bundesarbeitskammer) pastabos 2003 m. lapkričio 21 d. laišku buvo atšauktos.

| (7) | Visos pastabos buvo gautos laiku (3). Komisija jas perdavė Austrijai, kuri dėl to nepareiškė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(7)

Visos pastabos buvo gautos laiku (3). Komisija jas perdavė Austrijai, kuri dėl to nepareiškė jokių pastabų.

| (8) | 2003 m. gruodžio 5 d. laišku, Komisijos gautu ir registruotu 2003 m. gruodžio 8 d. (A/38575), Austrija pateikė papildomos informacijos apie mokesčio už elektros energiją grąžinimo įgyvendinimą 2002 ir 2003 m. |
| --- | --- |

(8)

2003 m. gruodžio 5 d. laišku, Komisijos gautu ir registruotu 2003 m. gruodžio 8 d. (A/38575), Austrija pateikė papildomos informacijos apie mokesčio už elektros energiją grąžinimo įgyvendinimą 2002 ir 2003 m.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS

| (9) | Pagal Mokesčio už elektros energija įstatymą („Elektrizitätsabgabegesetz“) ir Mokesčio už gamtines dujas įstatymą („Erdgasabgabegesetz“), abu priimtus 1996 m. birželio 1 d., mokestis už elektros energiją ir gamtines dujas yra mokamas už tiekiamą elektros energiją ir gamtines dujas, išskyrus atvejus, kai tiekiamos elektros energijos ir dujų įmonėms ar platintojams, kurie vykdo tolesnį tiekimą, už elektros energijos ir gamtinių dujų įmonių naudojamą elektros energiją ir gamtines dujas, ir už pačių generuojamos arba į mokesčio regioną importuojamos elektros energijos ir dujų naudojimą. |
| --- | --- |

(9)

Pagal Mokesčio už elektros energija įstatymą („Elektrizitätsabgabegesetz“) ir Mokesčio už gamtines dujas įstatymą („Erdgasabgabegesetz“), abu priimtus 1996 m. birželio 1 d., mokestis už elektros energiją ir gamtines dujas yra mokamas už tiekiamą elektros energiją ir gamtines dujas, išskyrus atvejus, kai tiekiamos elektros energijos ir dujų įmonėms ar platintojams, kurie vykdo tolesnį tiekimą, už elektros energijos ir gamtinių dujų įmonių naudojamą elektros energiją ir gamtines dujas, ir už pačių generuojamos arba į mokesčio regioną importuojamos elektros energijos ir dujų naudojimą.

| (10) | Dažniausiai apmokestinamas asmuo yra elektros energijos ar gamtinių dujų tiekėjas. Tiekėjas prievolę mokėti mokestį perduoda klientui, kuris turi grąžinti mokestį apmokestinamam asmeniui. Bent jau klientui pateikiamoje metinėje sąskaitoje tiekėjas privalo aiškiai nurodyti, kokią sumą klientas privalo sumokėti kaip mokestį už elektros energiją. |
| --- | --- |

(10)

Dažniausiai apmokestinamas asmuo yra elektros energijos ar gamtinių dujų tiekėjas. Tiekėjas prievolę mokėti mokestį perduoda klientui, kuris turi grąžinti mokestį apmokestinamam asmeniui. Bent jau klientui pateikiamoje metinėje sąskaitoje tiekėjas privalo aiškiai nurodyti, kokią sumą klientas privalo sumokėti kaip mokestį už elektros energiją.

| (11) | Mokesčio už elektros energiją norma nagrinėjamu laikotarpiu yra 0,015 EUR/kWh. Mokesčio už gamtines dujas norma yra 0,0436 EUR/m3. |
| --- | --- |

(11)

Mokesčio už elektros energiją norma nagrinėjamu laikotarpiu yra 0,015 EUR/kWh. Mokesčio už gamtines dujas norma yra 0,0436 EUR/m3.

| (12) | Europos Teisingumo Teismui priėmus preliminarų nutarimą byloje C-143/99 (toliau – Adria-Wien nutarimas) (4), Austrija 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą („Energieabgabenvergütungsgesetz“) iš dalies pakeitė Įstatymu Nr. 158/2002, kurio 6 straipsnyje numatoma, kad nuo 2002 m. sausio 1 d. visos verslo įmonės turi teisę susigrąžinti mokestį už naudojamą elektros energiją ir gamtines dujas, jeigu tokie mokesčiai apskritai viršija 0,35 % jų grynosios gamybos vertės. Grynoji gamybos vertė yra apibrėžiama kaip skirtumas tarp apyvartos, apibrėžiamos pagal 1994 m. Apyvartos mokesčio įstatymo §1 pirmosios pastraipos 1 ir 2 punktus, ir apyvartos, kurią pagal tą patį apibrėžimą nurodo bendrovė. 1994 m. Apyvartos mokesčių įstatyme apyvarta apibrėžiama kaip Austrijos verslininko už atlyginimą suteiktos paslaugos ir prekės. Į apyvartą įeina naudojimas savoms reikmėms. Importas neįskaitomas. Pirmieji 363 EUR negrąžinami. |
| --- | --- |

(12)

Europos Teisingumo Teismui priėmus preliminarų nutarimą byloje C-143/99 (toliau – Adria-Wien nutarimas) (4), Austrija 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą („Energieabgabenvergütungsgesetz“) iš dalies pakeitė Įstatymu Nr. 158/2002, kurio 6 straipsnyje numatoma, kad nuo 2002 m. sausio 1 d. visos verslo įmonės turi teisę susigrąžinti mokestį už naudojamą elektros energiją ir gamtines dujas, jeigu tokie mokesčiai apskritai viršija 0,35 % jų grynosios gamybos vertės. Grynoji gamybos vertė yra apibrėžiama kaip skirtumas tarp apyvartos, apibrėžiamos pagal 1994 m. Apyvartos mokesčio įstatymo §1 pirmosios pastraipos 1 ir 2 punktus, ir apyvartos, kurią pagal tą patį apibrėžimą nurodo bendrovė. 1994 m. Apyvartos mokesčių įstatyme apyvarta apibrėžiama kaip Austrijos verslininko už atlyginimą suteiktos paslaugos ir prekės. Į apyvartą įeina naudojimas savoms reikmėms. Importas neįskaitomas. Pirmieji 363 EUR negrąžinami.

| (13) | Mokesčio grąžinimas taikomas 2002 m. sausio 1 d.–2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(13)

Mokesčio grąžinimas taikomas 2002 m. sausio 1 d.–2003 m. gruodžio 31 d.

| (14) | Gražindama mokesčius, valstybė per metus išmoka maždaug 330 mln. EUR. |
| --- | --- |

(14)

Gražindama mokesčius, valstybė per metus išmoka maždaug 330 mln. EUR.

| (15) | Komisija pradėjo procedūrą, kadangi jai iškilo abejonių dėl taikomos priemonės valstybės pagalbos pobūdžio ir dėl tariamos pagalbos suderinamumo. Komisija teigė, kad numatoma mokesčių grąžinimo sistema de facto buvo naudinga daug energijos naudojančioms įmonėms, dėl to ji yra selektyvi. Komisijai iškilo abejonių dėl tariamos pagalbos suderinamumo su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (5). |
| --- | --- |

(15)

Komisija pradėjo procedūrą, kadangi jai iškilo abejonių dėl taikomos priemonės valstybės pagalbos pobūdžio ir dėl tariamos pagalbos suderinamumo. Komisija teigė, kad numatoma mokesčių grąžinimo sistema de facto buvo naudinga daug energijos naudojančioms įmonėms, dėl to ji yra selektyvi. Komisijai iškilo abejonių dėl tariamos pagalbos suderinamumo su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (5).

III.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (16) | Austrijos pramonės asociacijos nuomone, priemonė nėra taikoma pasirinktinai, dėl to ji negali būti laikoma valstybės pagalba. Austrija įgyvendino Europos Teisingumo Teismo Adria-Wien nutarimą, kad nacionalinės priemonės, pagal kurias numatoma grąžinti mokestį už elektros energiją ir gamtines dujas, nėra valstybės pagalba „jeigu jos valstybės teritorijoje yra taikomos visoms įmonėms, kad ir kokia būtų jų veikla“. Savo antrajame klausime Teisingumo Teismui Austrijos Konstitucinis Teismas teigė, kad Austrija galėtų tokias mokesčio grąžinimo priemones pradėti taikyti visoms bendrovėms. Teisingumo Teismas, kuris labai gerai žinojo mokesčio grąžinimo paskirtį, žinoma, įvertino tokios priemonės galimą teisinį poveikį Austrijai. Todėl vienintelis reikšmingas klausimas šiuo atveju yra „ar diferencijuojama pagal privalumus“. |
| --- | --- |

(16)

Austrijos pramonės asociacijos nuomone, priemonė nėra taikoma pasirinktinai, dėl to ji negali būti laikoma valstybės pagalba. Austrija įgyvendino Europos Teisingumo Teismo Adria-Wien nutarimą, kad nacionalinės priemonės, pagal kurias numatoma grąžinti mokestį už elektros energiją ir gamtines dujas, nėra valstybės pagalba „jeigu jos valstybės teritorijoje yra taikomos visoms įmonėms, kad ir kokia būtų jų veikla“. Savo antrajame klausime Teisingumo Teismui Austrijos Konstitucinis Teismas teigė, kad Austrija galėtų tokias mokesčio grąžinimo priemones pradėti taikyti visoms bendrovėms. Teisingumo Teismas, kuris labai gerai žinojo mokesčio grąžinimo paskirtį, žinoma, įvertino tokios priemonės galimą teisinį poveikį Austrijai. Todėl vienintelis reikšmingas klausimas šiuo atveju yra „ar diferencijuojama pagal privalumus“.

| (17) | Austrijos pramonės asociacija nemano, kad priemonė ir de facto yra selektyvi. Priemonė yra taikoma maždaug 2 500–3 000 įmonių, veikiančių visuose ekonomikos sektoriuose, kad ir kokio dydžio būtų įmonė. |
| --- | --- |

(17)

Austrijos pramonės asociacija nemano, kad priemonė ir de facto yra selektyvi. Priemonė yra taikoma maždaug 2 500–3 000 įmonių, veikiančių visuose ekonomikos sektoriuose, kad ir kokio dydžio būtų įmonė.

| (18) | Be to, priemonė yra taikoma ne tik daug energijos naudojančioms įmonėms. Mokesčio grąžinimas apskaičiuojamas pagal grynąją gamybos vertę. Ši vertė priklauso nuo įmonės ekonominės padėties. Jeigu įmonė patiria nuostolių arba labai daug investuoja, jos grynoji gamybos vertė yra nedidelė. Tokiais atvejais netgi įmonės, kurios elektros energijos naudoja labai nedaug, pasinaudoja galimybe susigrąžinti mokestį. Įvertinus priemonės veikimą ilgesniu laikotarpiu, schema yra naudinga įvairioms naudos gavėjų grupėms. |
| --- | --- |

(18)

Be to, priemonė yra taikoma ne tik daug energijos naudojančioms įmonėms. Mokesčio grąžinimas apskaičiuojamas pagal grynąją gamybos vertę. Ši vertė priklauso nuo įmonės ekonominės padėties. Jeigu įmonė patiria nuostolių arba labai daug investuoja, jos grynoji gamybos vertė yra nedidelė. Tokiais atvejais netgi įmonės, kurios elektros energijos naudoja labai nedaug, pasinaudoja galimybe susigrąžinti mokestį. Įvertinus priemonės veikimą ilgesniu laikotarpiu, schema yra naudinga įvairioms naudos gavėjų grupėms.

| (19) | Austrijos pramonės asociacija užginčijo Komisijos pateiktą palyginimą su kitomis bylomis, kuriose priemonės, nors teisiškai ir nebuvo taikomos pasirinktinai, de facto buvo selektyvios. Šiais atvejais pagalbos tikslas visada buvo paremti stambiąsias pramonės įmones, o kartais netgi individualias įmones. Austrijos priemonė, priešingai, neapriboja naudos gavėjų rato nei pagal įmonės dydį, nei pagal ekonomikos sektorių, jos veiklos pobūdį ar investicijų sumas. |
| --- | --- |

(19)

Austrijos pramonės asociacija užginčijo Komisijos pateiktą palyginimą su kitomis bylomis, kuriose priemonės, nors teisiškai ir nebuvo taikomos pasirinktinai, de facto buvo selektyvios. Šiais atvejais pagalbos tikslas visada buvo paremti stambiąsias pramonės įmones, o kartais netgi individualias įmones. Austrijos priemonė, priešingai, neapriboja naudos gavėjų rato nei pagal įmonės dydį, nei pagal ekonomikos sektorių, jos veiklos pobūdį ar investicijų sumas.

| (20) | Dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka Austrijos pramonės asociacija pažymėjo, kad atitiktis minimalioms normoms, apibrėžtoms 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6) (toliau – Energijos apmokestinimo direktyva), turėtų būti laikoma didele mokesčio suma. |
| --- | --- |

(20)

Dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka Austrijos pramonės asociacija pažymėjo, kad atitiktis minimalioms normoms, apibrėžtoms 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6) (toliau – Energijos apmokestinimo direktyva), turėtų būti laikoma didele mokesčio suma.

| (21) | Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H apibūdina elektros energijos apmokestinimo poveikį plieno sektoriuje ir teigia, kad įprastas Austrijos elektros energijos mokesčio normas ėmus taikyti daug energijos naudojančioms įmonėms, Austrija turėtų nedelsdama nutraukti gamybos procesą. |
| --- | --- |

(21)

Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H apibūdina elektros energijos apmokestinimo poveikį plieno sektoriuje ir teigia, kad įprastas Austrijos elektros energijos mokesčio normas ėmus taikyti daug energijos naudojančioms įmonėms, Austrija turėtų nedelsdama nutraukti gamybos procesą.

| (22) | Daug energijos naudojančioms įmonės skirtas koregavimo mechanizmas nedaro neigiamo poveikio visos energetikos sektoriaus mokesčių sistemos skatinamajam poveikiui. Pačios energetikos sąnaudos yra pakankama paskata imti bet kokių pakaitinių priemonių, ir mokestis už elektros energiją nedaro papildomo skatinamojo poveikio. Į tai reikės atsižvelgti vertinant, ar priemonė gali būti pateisinta vertinant ją pagal pačią mokesčių sistemą. |
| --- | --- |

(22)

Daug energijos naudojančioms įmonės skirtas koregavimo mechanizmas nedaro neigiamo poveikio visos energetikos sektoriaus mokesčių sistemos skatinamajam poveikiui. Pačios energetikos sąnaudos yra pakankama paskata imti bet kokių pakaitinių priemonių, ir mokestis už elektros energiją nedaro papildomo skatinamojo poveikio. Į tai reikės atsižvelgti vertinant, ar priemonė gali būti pateisinta vertinant ją pagal pačią mokesčių sistemą.

| (23) | Savo nutarime dėl bylos C-143/99 Europos Teisingumo Teismas akivaizdžiai norėjo pareikšti nuomonę dėl skirtumo tarp daug energijos naudojančių ir kitų įmonių. Priešingu atveju Teismas nebūtų atsakęs į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą, kuris iš esmės nebuvo svarbus bylose, kurias Austrijos teismas dar rengėsi nagrinėti. |
| --- | --- |

(23)

Savo nutarime dėl bylos C-143/99 Europos Teisingumo Teismas akivaizdžiai norėjo pareikšti nuomonę dėl skirtumo tarp daug energijos naudojančių ir kitų įmonių. Priešingu atveju Teismas nebūtų atsakęs į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą, kuris iš esmės nebuvo svarbus bylose, kurias Austrijos teismas dar rengėsi nagrinėti.

| (24) | Netgi jeigu priemonė yra laikoma valstybės pagalba, Komisija privalo gerbti teisėtus susijusių įmonių lūkesčius. Tos įmonės galėjo remti įstatymu, kuris Austrijoje akivaizdžiai priimtas tam, kad būtų įgyvendintas Adria-Wien nutarimas. Negalima tikėtis, kad įmonė Europos teisės klausimus nagrinėtų nuodugniau nei bona fide įstatymų leidėjas. Be to, Teisingumo Teismas kaip institucija, atsakydama į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą sužadino teisėtus lūkesčius. |
| --- | --- |

(24)

Netgi jeigu priemonė yra laikoma valstybės pagalba, Komisija privalo gerbti teisėtus susijusių įmonių lūkesčius. Tos įmonės galėjo remti įstatymu, kuris Austrijoje akivaizdžiai priimtas tam, kad būtų įgyvendintas Adria-Wien nutarimas. Negalima tikėtis, kad įmonė Europos teisės klausimus nagrinėtų nuodugniau nei bona fide įstatymų leidėjas. Be to, Teisingumo Teismas kaip institucija, atsakydama į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą sužadino teisėtus lūkesčius.

| (25) | Jungbunzlauer Ges.m.b.H nurodo, kad mokesčio už elektros energiją grąžinimas savaime nėra valstybės pagalba, skiriama per tiesiogines valstybės išmokas. Energijos mokesčių našta galiausiai turėtų tekti galutiniam elektros energijos vartotojui. Įstatymų leidėjas gali pasirinkti vieną iš kelių administracinių būdų pasiekti šį tikslą. Siekiant patobulinti mokesčio administravimą, apmokestinimas įvedamas energijos tiekėjo lygmeniu. Įmonės moka mokestį kartu su mokesčiu už elektros energiją elektros energijos tiekėjui, o vėliau, kai tokių išmokų suma viršija įmonių mokestinius įsipareigojimus, valstybė grąžina mokestį. Būtent dėl tokios struktūros mokesčio už elektros energijos grąžinimo įstatymas yra parengtas pabrėžiant mokesčio grąžinimą. Įstatymų leidėjas taip pat galėjo nuspręsti nustatyti, kad apmokestinimas būtų nustatomas tiesiogiai galutinio vartotojo lygmeniu. Tokiu atveju mokesčio grąžinimas iš viso nebūtų reikalingas. |
| --- | --- |

(25)

Jungbunzlauer Ges.m.b.H nurodo, kad mokesčio už elektros energiją grąžinimas savaime nėra valstybės pagalba, skiriama per tiesiogines valstybės išmokas. Energijos mokesčių našta galiausiai turėtų tekti galutiniam elektros energijos vartotojui. Įstatymų leidėjas gali pasirinkti vieną iš kelių administracinių būdų pasiekti šį tikslą. Siekiant patobulinti mokesčio administravimą, apmokestinimas įvedamas energijos tiekėjo lygmeniu. Įmonės moka mokestį kartu su mokesčiu už elektros energiją elektros energijos tiekėjui, o vėliau, kai tokių išmokų suma viršija įmonių mokestinius įsipareigojimus, valstybė grąžina mokestį. Būtent dėl tokios struktūros mokesčio už elektros energijos grąžinimo įstatymas yra parengtas pabrėžiant mokesčio grąžinimą. Įstatymų leidėjas taip pat galėjo nuspręsti nustatyti, kad apmokestinimas būtų nustatomas tiesiogiai galutinio vartotojo lygmeniu. Tokiu atveju mokesčio grąžinimas iš viso nebūtų reikalingas.

| (26) | Nacionaliniai įstatymų leidėjai gali laisvai pasirinkti didžiausią mokesčio lygį. Aukščiausia norma, kuri nustatyta 0,35 % grynosios gamybos vertės, valstybės požiūriu neturi reikšmės, tačiau įtvirtina nuostatą, kad tais atvejais, kai elektros energija yra naudojama verslo tikslais, mokestis sudaro 0,35 % grynosios gamybos vertės. Tai taip pat taikoma mažiausiam mokesčio normos lygiui, kuris yra nustatytas kaip 363 EUR vienai priemonei. |
| --- | --- |

(26)

Nacionaliniai įstatymų leidėjai gali laisvai pasirinkti didžiausią mokesčio lygį. Aukščiausia norma, kuri nustatyta 0,35 % grynosios gamybos vertės, valstybės požiūriu neturi reikšmės, tačiau įtvirtina nuostatą, kad tais atvejais, kai elektros energija yra naudojama verslo tikslais, mokestis sudaro 0,35 % grynosios gamybos vertės. Tai taip pat taikoma mažiausiam mokesčio normos lygiui, kuris yra nustatytas kaip 363 EUR vienai priemonei.

| (27) | Europos Teisingumo Teismas savo Adria-Wien nutarime priėmė sprendimą dėl Austrijoje taikomos priemonės, vertindamas ją kaip visumą. Jeigu Teismo ketinimai būtų buvę kitokie, jis būtų pirmiausia paklausęs, ar mokesčio už elektros energiją grąžinimas yra per se selektyvi priemonė, o tik tada būtų ėmęsis spręsti, ar priemonė tapo selektyvi dėl to, kad iš jos taikymo srities buvo panaikintas paslaugų sektorius. Be to, nutarimo 36 punkte yra aiškiai nurodoma, kad Austrijos priemonė, su kuria Europos Teismas buvo išsamiai susipažinęs, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(27)

Europos Teisingumo Teismas savo Adria-Wien nutarime priėmė sprendimą dėl Austrijoje taikomos priemonės, vertindamas ją kaip visumą. Jeigu Teismo ketinimai būtų buvę kitokie, jis būtų pirmiausia paklausęs, ar mokesčio už elektros energiją grąžinimas yra per se selektyvi priemonė, o tik tada būtų ėmęsis spręsti, ar priemonė tapo selektyvi dėl to, kad iš jos taikymo srities buvo panaikintas paslaugų sektorius. Be to, nutarimo 36 punkte yra aiškiai nurodoma, kad Austrijos priemonė, su kuria Europos Teismas buvo išsamiai susipažinęs, nėra valstybės pagalba.

| (28) | Priemonė nėra selektyvi, tačiau ji yra bendro ekonominio poveikio priemonė. Tokį požiūrį palaikė ir generalinis advokatas byloje C-143/99. |
| --- | --- |

(28)

Priemonė nėra selektyvi, tačiau ji yra bendro ekonominio poveikio priemonė. Tokį požiūrį palaikė ir generalinis advokatas byloje C-143/99.

| (29) | Priemonė neiškraipo konkurencijos ir nedaro poveikio prekybai. |
| --- | --- |

(29)

Priemonė neiškraipo konkurencijos ir nedaro poveikio prekybai.

| (30) | Panašios priemonės yra taikomos ir kitose valstybėse narėse. Bet elektros energijos apmokestinimo direktyva įmonių atžvilgiu numato tokias priemones kaip mokesčių nuolaidos ir mokesčių grąžinimas, kuriomis siekiama apsaugoti investicijas ir darbo vietas. |
| --- | --- |

(30)

Panašios priemonės yra taikomos ir kitose valstybėse narėse. Bet elektros energijos apmokestinimo direktyva įmonių atžvilgiu numato tokias priemones kaip mokesčių nuolaidos ir mokesčių grąžinimas, kuriomis siekiama apsaugoti investicijas ir darbo vietas.

IV.   AUSTRIJOS PASTABOS

| (31) | 2003 m. liepos 4 d. laiške, kurį Komisija gavo 2003 m. liepos 4 d., Austrija patvirtino savo nuomonę, kad mokesčio už elektros energiją grąžinimas yra bendroji priemonė. Užduodamas savo antrąjį klausimą, Austrijos Konstitucinis Teismas taip pat paaiškino savo motyvą, būtent kad jeigu pirminė priemonė yra valstybės pagalba, Konstitucinis Teismas galėtų bendrovėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba, panaikinti šios priemonės taikymo apribojimą. Austrijos teismas norėjo išsiaiškinti, ar panaikinus minėtą apribojimą būtų leista neteisėta valstybės pagalba, ar praplėsta jos taikymo sritis. Europos Teismas žinojo šį motyvą, kaip galima suprasti iš referento p. Watheleto atskaitos, kurioje pažymima: „Konstitucinis Teismas daro prielaidą, kad panaikinus minėtą apribojimą, ..., priemonės taikymo srities praplėtimas, įtraukiant į ją kitas įmones, galimas tik tokiu atveju, jeigu tai netampa nauja pagalba, apie kurią turi būti teikiamas išankstinis pranešimas.“ Be šio motyvo antrasis klausimas būtų buvęs grynai teorinis, ir Europos Teisingumo Teismas būtų turėjęs jį atmesti. |
| --- | --- |

(31)

2003 m. liepos 4 d. laiške, kurį Komisija gavo 2003 m. liepos 4 d., Austrija patvirtino savo nuomonę, kad mokesčio už elektros energiją grąžinimas yra bendroji priemonė. Užduodamas savo antrąjį klausimą, Austrijos Konstitucinis Teismas taip pat paaiškino savo motyvą, būtent kad jeigu pirminė priemonė yra valstybės pagalba, Konstitucinis Teismas galėtų bendrovėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba, panaikinti šios priemonės taikymo apribojimą. Austrijos teismas norėjo išsiaiškinti, ar panaikinus minėtą apribojimą būtų leista neteisėta valstybės pagalba, ar praplėsta jos taikymo sritis. Europos Teismas žinojo šį motyvą, kaip galima suprasti iš referento p. Watheleto atskaitos, kurioje pažymima: „Konstitucinis Teismas daro prielaidą, kad panaikinus minėtą apribojimą, ..., priemonės taikymo srities praplėtimas, įtraukiant į ją kitas įmones, galimas tik tokiu atveju, jeigu tai netampa nauja pagalba, apie kurią turi būti teikiamas išankstinis pranešimas.“ Be šio motyvo antrasis klausimas būtų buvęs grynai teorinis, ir Europos Teisingumo Teismas būtų turėjęs jį atmesti.

| (32) | Dėl to Austrijos Konstitucinis Teismas panaikino tik apribojimą pirminei naudos gavėjų grupei, tačiau nepaikino viso Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymo. |
| --- | --- |

(32)

Dėl to Austrijos Konstitucinis Teismas panaikino tik apribojimą pirminei naudos gavėjų grupei, tačiau nepaikino viso Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymo.

| (33) | Žinant šią situaciją negalima teigti, kad Europos Teisingumo Teismas arba nežinojo, kokiu principu veikia Austrijos priemonė, arba dėl jos klydo. Priešingai, savo nutarimo 7 punkte Teismas teisingai apibūdino Austrijoje taikomą priemonę, o 36 punkte pateikė atsakymą į antrąjį klausimą, kuriame buvo teigiama: „nacionalinės priemonės, tokios kaip nagrinėjamoji, pagrindiniuose teisminiuose nagrinėjimuose nėra valstybės pagalba“. |
| --- | --- |

(33)

Žinant šią situaciją negalima teigti, kad Europos Teisingumo Teismas arba nežinojo, kokiu principu veikia Austrijos priemonė, arba dėl jos klydo. Priešingai, savo nutarimo 7 punkte Teismas teisingai apibūdino Austrijoje taikomą priemonę, o 36 punkte pateikė atsakymą į antrąjį klausimą, kuriame buvo teigiama: „nacionalinės priemonės, tokios kaip nagrinėjamoji, pagrindiniuose teisminiuose nagrinėjimuose nėra valstybės pagalba“.

| (34) | Savo 2003 m. gruodžio 5 d. laišku Austrija Komisijai pranešė, kad Finansų ministerija Austrijos parlamentui siūlys atgaline data iš dalies pakeisti nuostatas dėl mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas grąžinimo dviem naudos gavėjų grupėms. |
| --- | --- |

(34)

Savo 2003 m. gruodžio 5 d. laišku Austrija Komisijai pranešė, kad Finansų ministerija Austrijos parlamentui siūlys atgaline data iš dalies pakeisti nuostatas dėl mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas grąžinimo dviem naudos gavėjų grupėms.

| (35) | Įmonės, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. negaliojo, 2002 m. turės teisę susigrąžinti iki 100 % mokesčio, viršijančio 0,35 % jų grynosios gamybos vertės. 2003 m. šio įmonės mokės 20 % valstybėje nustatytos mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos. Toks minimalus apmokestinimas nustatomas atsižvelgus į minimalias apmokestinimo normas, kurias apibrėžė Energijos apmokestinimo direktyva, įsigaliojusi 2004 m. sausio 1 d. Santykis tarp direktyvos nustatytos minimalios apmokestinimo normos ir valstybėje nustatyto mokesčio už elektros energiją yra maždaug 3,3 %, o gamtinėms dujoms – maždaug 14 %. |
| --- | --- |

(35)

Įmonės, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. negaliojo, 2002 m. turės teisę susigrąžinti iki 100 % mokesčio, viršijančio 0,35 % jų grynosios gamybos vertės. 2003 m. šio įmonės mokės 20 % valstybėje nustatytos mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos. Toks minimalus apmokestinimas nustatomas atsižvelgus į minimalias apmokestinimo normas, kurias apibrėžė Energijos apmokestinimo direktyva, įsigaliojusi 2004 m. sausio 1 d. Santykis tarp direktyvos nustatytos minimalios apmokestinimo normos ir valstybėje nustatyto mokesčio už elektros energiją yra maždaug 3,3 %, o gamtinėms dujoms – maždaug 14 %.

| (36) | Įmonės, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas buvo taikomas dar iki 2001 m. gruodžio 31 d., 2002 ir 2003 m. mokės 120 % minimalios mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos, nustatytos Energijos apmokestinimo direktyvos I priedo C lentelėje („nuostata dėl 120 %“). Apmokestinimo lygis, nustatomas kaip 120 % minimalios mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos, statistiškai atitinka vidutinį įmonių apmokestinimo lygį pagal Energijos apmokestinimo direktyvą, įskaitant mokesčius už elektros energiją, dujas ir anglis. Pradėjus taikyti nuostatą dėl 120 %, atsiras papildomas apmokestinimas, kuris sudarys maždaug 10–15 % dabar iš mokesčių surenkamų lėšų. Papildomas apmokestinimas nėra toks didelis, kadangi šiuo metu pagal galiojančias nuostatas dauguma susijusių bendrovių moka gerokai daugiau nei 120 %. Tačiau tos įmonės, kurių mokesčių našta pradėjus taikyti 120 % nuostatą, padidės, mokės maždaug 50 % daugiau nei anksčiau, nors kai kurių įmonių finansinei padėčiai įtaka bus dar didesnė. |
| --- | --- |

(36)

Įmonės, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas buvo taikomas dar iki 2001 m. gruodžio 31 d., 2002 ir 2003 m. mokės 120 % minimalios mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos, nustatytos Energijos apmokestinimo direktyvos I priedo C lentelėje („nuostata dėl 120 %“). Apmokestinimo lygis, nustatomas kaip 120 % minimalios mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas normos, statistiškai atitinka vidutinį įmonių apmokestinimo lygį pagal Energijos apmokestinimo direktyvą, įskaitant mokesčius už elektros energiją, dujas ir anglis. Pradėjus taikyti nuostatą dėl 120 %, atsiras papildomas apmokestinimas, kuris sudarys maždaug 10–15 % dabar iš mokesčių surenkamų lėšų. Papildomas apmokestinimas nėra toks didelis, kadangi šiuo metu pagal galiojančias nuostatas dauguma susijusių bendrovių moka gerokai daugiau nei 120 %. Tačiau tos įmonės, kurių mokesčių našta pradėjus taikyti 120 % nuostatą, padidės, mokės maždaug 50 % daugiau nei anksčiau, nors kai kurių įmonių finansinei padėčiai įtaka bus dar didesnė.

| (37) | Austrija pranešė, kad visi mokėjimai pagal minėtą nuostatą buvo sustabdyti iš karto, kai tik buvo pradėta formalaus tyrimo procedūra. Tačiau Austrija negalėjo nurodyti nei kiek bendrovių turės grąžinti joms jau išmokėtas grąžinamo mokesčio sumas, nei kokios sumos buvo išmokamos. Austrija patvirtino, kad kiekvienam mokėjimui bus taikomos palūkanos pagal EB galiojančią pamatinę normą. |
| --- | --- |

(37)

Austrija pranešė, kad visi mokėjimai pagal minėtą nuostatą buvo sustabdyti iš karto, kai tik buvo pradėta formalaus tyrimo procedūra. Tačiau Austrija negalėjo nurodyti nei kiek bendrovių turės grąžinti joms jau išmokėtas grąžinamo mokesčio sumas, nei kokios sumos buvo išmokamos. Austrija patvirtino, kad kiekvienam mokėjimui bus taikomos palūkanos pagal EB galiojančią pamatinę normą.

V.   PAGALBOS VERTINIMAS

| (38) | Nors Komisija pradėjo procedūras dėl Įstatymo Nr. 158/2002, kuris buvo taikomas 2002 m., jos nuomone, ji gali vertinti ir 2003 m. laikotarpį, nepriimdama jokio atskiro sprendimo dėl formalaus tyrimo procedūros išplėtimo įtraukiant minėtą laikotarpį. Komisija pažymi, kad Įstatymas Nr. 71/2003 palieka Įstatymo Nr. 158/2002 nuostatas visiškai nepakeistas. Todėl 2002 ir 2003 m. buvo taikomos visiškai tokios pačios nuostatos. Todėl Komisija mano, kad suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo pastabas visais klausimais, svarbiais nuostatų vertinimui. |
| --- | --- |

(38)

Nors Komisija pradėjo procedūras dėl Įstatymo Nr. 158/2002, kuris buvo taikomas 2002 m., jos nuomone, ji gali vertinti ir 2003 m. laikotarpį, nepriimdama jokio atskiro sprendimo dėl formalaus tyrimo procedūros išplėtimo įtraukiant minėtą laikotarpį. Komisija pažymi, kad Įstatymas Nr. 71/2003 palieka Įstatymo Nr. 158/2002 nuostatas visiškai nepakeistas. Todėl 2002 ir 2003 m. buvo taikomos visiškai tokios pačios nuostatos. Todėl Komisija mano, kad suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo pastabas visais klausimais, svarbiais nuostatų vertinimui.

| (39) | Komisijai nusprendus pradėti formalią tyrimo procedūrą, Austrija patvirtino įstatymo galiojimo terminą. Tai būtų galima palyginti su situacija, kai valstybė narė nusprendžia pakeisti teisės aktus, dėl kurių pažeidimo atliekamas tyrimas, tačiau toks pakeitimas negali pašalinti viso pažeidimo, arba kai pagrįstoje nuomonėje nurodyti faktai iš tikrųjų įvyksta po tokios nuomonės pateikimo. Tokiais atvejais Teismas leidžia Komisijai tęsti procedūrą ir pakoreguoti savo išvadas, atsižvelgus į pasikeitusias aplinkybes (7). |
| --- | --- |

(39)

Komisijai nusprendus pradėti formalią tyrimo procedūrą, Austrija patvirtino įstatymo galiojimo terminą. Tai būtų galima palyginti su situacija, kai valstybė narė nusprendžia pakeisti teisės aktus, dėl kurių pažeidimo atliekamas tyrimas, tačiau toks pakeitimas negali pašalinti viso pažeidimo, arba kai pagrįstoje nuomonėje nurodyti faktai iš tikrųjų įvyksta po tokios nuomonės pateikimo. Tokiais atvejais Teismas leidžia Komisijai tęsti procedūrą ir pakoreguoti savo išvadas, atsižvelgus į pasikeitusias aplinkybes (7).

| (40) | Savo 2003 m. gruodžio 5 d. laiške Austrija aiškiai nurodė 2002 m. sausio 1 d.–2003 m. gruodžio 31 d. laikotarpį. Todėl ji per visą laikotarpį naudojosi savo teise į gynybą. |
| --- | --- |

(40)

Savo 2003 m. gruodžio 5 d. laiške Austrija aiškiai nurodė 2002 m. sausio 1 d.–2003 m. gruodžio 31 d. laikotarpį. Todėl ji per visą laikotarpį naudojosi savo teise į gynybą.

| (41) | Iš esmės trečiosios šalys taip pat galėjo pateikti savo pastabas dėl schemos taikymo ir 2002, ir 2003 m. Ypač rugpjūčio 12 d., t. y. dar iki paskelbiant, kad Įstatymas Nr. 71/2003 pratęsia mokesčio už elektros energiją grąžinimo nuostatos galiojimą, Austrijos pramonės asociacija pateikė savo nuomonę apie 2002 m. mokesčio už elektros energiją grąžinimą. Vėliau Asociacijos atstovai dalyvavo keliuose Komisijos ir Austrijos vyriausybės susitikimuose ir ta proga pateikė savo pastabas dėl 2003 m. Taigi jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(41)

Iš esmės trečiosios šalys taip pat galėjo pateikti savo pastabas dėl schemos taikymo ir 2002, ir 2003 m. Ypač rugpjūčio 12 d., t. y. dar iki paskelbiant, kad Įstatymas Nr. 71/2003 pratęsia mokesčio už elektros energiją grąžinimo nuostatos galiojimą, Austrijos pramonės asociacija pateikė savo nuomonę apie 2002 m. mokesčio už elektros energiją grąžinimą. Vėliau Asociacijos atstovai dalyvavo keliuose Komisijos ir Austrijos vyriausybės susitikimuose ir ta proga pateikė savo pastabas dėl 2003 m. Taigi jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas.

| (42) | 2003 m. rugpjūčio 14 d.„Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ pateiktos pastabos apibūdino bendrovės padėtį ir teigė, kad aprašyti faktai galioja „ypač 2002 metams“. Bendrovė pateikė pastabas apie esamą pagalbą, pateikdama argumentus, kurių galiojimas visiškai nepriklauso taikymo metų. Šitaip jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(42)

2003 m. rugpjūčio 14 d.„Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ pateiktos pastabos apibūdino bendrovės padėtį ir teigė, kad aprašyti faktai galioja „ypač 2002 metams“. Bendrovė pateikė pastabas apie esamą pagalbą, pateikdama argumentus, kurių galiojimas visiškai nepriklauso taikymo metų. Šitaip jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas.

| (43) | 2003 m. kovo 18 d.„Marienhütte Ges.m.b.H“ pateikė pastabas dėl procedūros inicijavimo, taigi taip pat dar prieš paskelbiant Įstatymą Nr. 71/2003. Tos pastabos iš esmės taip pat nepriklauso nuo mokesčio už elektros energiją grąžinimo taikymo metų. Šitaip jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(43)

2003 m. kovo 18 d.„Marienhütte Ges.m.b.H“ pateikė pastabas dėl procedūros inicijavimo, taigi taip pat dar prieš paskelbiant Įstatymą Nr. 71/2003. Tos pastabos iš esmės taip pat nepriklauso nuo mokesčio už elektros energiją grąžinimo taikymo metų. Šitaip jai buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti teise pateikti pastabas.

| (44) | Komisija negavo jokių pavėluotai pateiktų pastabų arba kokių nors prašymų pateikti pastabas jau praėjus terminui, kuris buvo nustatytas sprendimu inicijuoti procedūrą. |
| --- | --- |

(44)

Komisija negavo jokių pavėluotai pateiktų pastabų arba kokių nors prašymų pateikti pastabas jau praėjus terminui, kuris buvo nustatytas sprendimu inicijuoti procedūrą.

| (45) | Atlikusi išsamų tyrimą, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamoji priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(45)

Atlikusi išsamų tyrimą, Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamoji priemonė yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| (46) | Komisijos nuomone, mokesčių nuolaidos, netgi jeigu teoriškai jos taikomos visoms įmonėms, pasiekusioms 0,35 % grynosios gamybos vertės ribą, de facto yra naudingos visoms įmonėms, kurių elektros energijos sunaudojimas yra didelis pagal jų grynąją gamybos vertę, ir dėl to tai yra selektyvi priemonė. |
| --- | --- |

(46)

Komisijos nuomone, mokesčių nuolaidos, netgi jeigu teoriškai jos taikomos visoms įmonėms, pasiekusioms 0,35 % grynosios gamybos vertės ribą, de facto yra naudingos visoms įmonėms, kurių elektros energijos sunaudojimas yra didelis pagal jų grynąją gamybos vertę, ir dėl to tai yra selektyvi priemonė.

| (47) | Komisijos nuomone, byloje C-143/99 Teisingumo Teismas pateikė nuomonę ne apie visus pirminės mokesčio grąžinimo priemonės aspektus, o tik apie priemonės taikymo apribojimą vien toms įmonėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba. Kad galėtų atsakyti į du Austrijos Konstitucinio Teismo klausimus, Teisingumo Teismui nereikėjo vertinti jokių kitų priemonės aspektų. Klausimai nebuvo susiję apskritai su visa Austrijos sistema, jie buvo susiję tik su jos ribota sritimi. Todėl negalima daryti prielaidos, jog tik dėl to, kad teismui buvo pateikta daugiau informacijos, jis išreiškė nuomonę klausimu, kuris jam nebuvo užduotas. Teismas priėmė nutarimą apskritai dėl „nacionalinių priemonių, pagal kurias numatomas mokesčio už elektros energiją grąžinimas“. Jeigu Teismas būtų ketinęs priimti nutarimą dėl visų Austrijos priemonės aspektų, būtų galima daryti prielaidą, kad jis būtų aiškiau išdėstęs savo nuomonę. |
| --- | --- |

(47)

Komisijos nuomone, byloje C-143/99 Teisingumo Teismas pateikė nuomonę ne apie visus pirminės mokesčio grąžinimo priemonės aspektus, o tik apie priemonės taikymo apribojimą vien toms įmonėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba. Kad galėtų atsakyti į du Austrijos Konstitucinio Teismo klausimus, Teisingumo Teismui nereikėjo vertinti jokių kitų priemonės aspektų. Klausimai nebuvo susiję apskritai su visa Austrijos sistema, jie buvo susiję tik su jos ribota sritimi. Todėl negalima daryti prielaidos, jog tik dėl to, kad teismui buvo pateikta daugiau informacijos, jis išreiškė nuomonę klausimu, kuris jam nebuvo užduotas. Teismas priėmė nutarimą apskritai dėl „nacionalinių priemonių, pagal kurias numatomas mokesčio už elektros energiją grąžinimas“. Jeigu Teismas būtų ketinęs priimti nutarimą dėl visų Austrijos priemonės aspektų, būtų galima daryti prielaidą, kad jis būtų aiškiau išdėstęs savo nuomonę.

| (48) | Komisija nesutinka su nuomone, kad Teismas nebūtų atsakęs į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą, jeigu nebūtų ketinęs pareikšti nuomonės dėl visų mokesčio grąžinimo aspektų. Visų pirma Teismas atsakė į visus Austrijos Konstitucinio Teismo pateiktus klausimus. Šis klausimas nebuvo susijęs su Teismo nagrinėjama byla. Todėl Teismas aiškiai pabrėžė savo atsakymą į pirmąjį klausimą dėl bylos ir, remdamasis nusistovėjusia Teismo praktika, nurodė, kad nacionalinė valstybės priemonė, įgyvendinama visoje teritorijoje ir taikoma visoms įmonėms jų nediferencijuojant, negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(48)

Komisija nesutinka su nuomone, kad Teismas nebūtų atsakęs į antrąjį Austrijos Konstitucinio Teismo klausimą, jeigu nebūtų ketinęs pareikšti nuomonės dėl visų mokesčio grąžinimo aspektų. Visų pirma Teismas atsakė į visus Austrijos Konstitucinio Teismo pateiktus klausimus. Šis klausimas nebuvo susijęs su Teismo nagrinėjama byla. Todėl Teismas aiškiai pabrėžė savo atsakymą į pirmąjį klausimą dėl bylos ir, remdamasis nusistovėjusia Teismo praktika, nurodė, kad nacionalinė valstybės priemonė, įgyvendinama visoje teritorijoje ir taikoma visoms įmonėms jų nediferencijuojant, negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (49) | Remiantis keliais precedentais būtų galima įrodyti, kad priemonė dėl savo poveikio gali būti selektyvi, netgi jeigu pagal įstatymą ji turi būti taikoma visiems ekonomikos sektoriams. Tiesa, nagrinėjamoji priemonė neriboja paramos skyrimo pagal įmonės dydį, sektorių, kuriame ji veikia, veiklos pobūdį arba investicijų dydį. Tačiau dėl nustatytos ribos priemonė iš tikrųjų gali būti taikoma tik daug elektros energijos naudojantiems vartotojams. Nors Austrijos pramonės asociacija teigė, kad mokesčio grąžinimo galimybe iš tikrųjų gali pasinaudoti ir nedaug elektros energijos naudojančios įmonės, jeigu jos daug investuoja arba patiria didelius nuostolius, tai jokiais būdais nepagrindžia minėto argumento. Priešingai, formalaus tyrimo metu iliustruojant įvairių sprendimų poveikį kaip pavyzdžiai buvo pateiktos įmonės, veikiančios daug elektros energijos naudojančiuose sektoriuose. Tai taip pat patvirtino „Marienhütte“ pastabos, kurios priemonę aiškiai vadina daug elektros energijos naudojančioms įmonėms taikomu koreguojančiu mechanizmu. Komisija taip pat pažymi, kad Austrija nepateikė jokių pastabų dėl Austrijos pramonės asociacijos pateiktų argumentų. Svarbiausia, Austrija nepateikė jokių duomenų apie faktinius naudos gavėjus, taip pat informacijos apie tai, ar po įstatymo pataisų faktiniai naudos gavėjai pasikeitė. Todėl šiuo metu Komisija neturi jokios informacijos, kuri leistų jai daryti išvadą, kad priemonės poveikis šiuo metu ryškiai skiriasi nuo to poveikio, kurį darė iki 2002 m. sausio 1 d. galiojusi priemonė, kuri buvo taikoma tik įmonėms, užsiimančioms prekių gamyba. Be to, Komisija pažymi, kad Austrija 120 % dydį apskaičiavo remdamasi duomenimis apie maždaug 240 daug elektros energijos naudojančių įmonių, teigdama, kad buvo neįmanoma gauti informacijos apie visas mokesčių grąžinimu pasinaudojančias įmones. Visos šios aplinkybės, vertinamos kartu, aiškiai rodo, kad priemonė buvo specialiai skirta daug elektros energijos naudojantiems vartotojams. |
| --- | --- |

(49)

Remiantis keliais precedentais būtų galima įrodyti, kad priemonė dėl savo poveikio gali būti selektyvi, netgi jeigu pagal įstatymą ji turi būti taikoma visiems ekonomikos sektoriams. Tiesa, nagrinėjamoji priemonė neriboja paramos skyrimo pagal įmonės dydį, sektorių, kuriame ji veikia, veiklos pobūdį arba investicijų dydį. Tačiau dėl nustatytos ribos priemonė iš tikrųjų gali būti taikoma tik daug elektros energijos naudojantiems vartotojams. Nors Austrijos pramonės asociacija teigė, kad mokesčio grąžinimo galimybe iš tikrųjų gali pasinaudoti ir nedaug elektros energijos naudojančios įmonės, jeigu jos daug investuoja arba patiria didelius nuostolius, tai jokiais būdais nepagrindžia minėto argumento. Priešingai, formalaus tyrimo metu iliustruojant įvairių sprendimų poveikį kaip pavyzdžiai buvo pateiktos įmonės, veikiančios daug elektros energijos naudojančiuose sektoriuose. Tai taip pat patvirtino „Marienhütte“ pastabos, kurios priemonę aiškiai vadina daug elektros energijos naudojančioms įmonėms taikomu koreguojančiu mechanizmu. Komisija taip pat pažymi, kad Austrija nepateikė jokių pastabų dėl Austrijos pramonės asociacijos pateiktų argumentų. Svarbiausia, Austrija nepateikė jokių duomenų apie faktinius naudos gavėjus, taip pat informacijos apie tai, ar po įstatymo pataisų faktiniai naudos gavėjai pasikeitė. Todėl šiuo metu Komisija neturi jokios informacijos, kuri leistų jai daryti išvadą, kad priemonės poveikis šiuo metu ryškiai skiriasi nuo to poveikio, kurį darė iki 2002 m. sausio 1 d. galiojusi priemonė, kuri buvo taikoma tik įmonėms, užsiimančioms prekių gamyba. Be to, Komisija pažymi, kad Austrija 120 % dydį apskaičiavo remdamasi duomenimis apie maždaug 240 daug elektros energijos naudojančių įmonių, teigdama, kad buvo neįmanoma gauti informacijos apie visas mokesčių grąžinimu pasinaudojančias įmones. Visos šios aplinkybės, vertinamos kartu, aiškiai rodo, kad priemonė buvo specialiai skirta daug elektros energijos naudojantiems vartotojams.

| (50) | Be to, Komisija nepritaria „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ požiūriui, kad 0,35 % grynosios gamybos vertės kriterijus atitinka didžiausią apmokestinimo lygį ir kad tokia viršutinė riba nėra svarbi vertinant valstybės pagalbos požiūriu. Nors šio argumento bendrais bruožais ir nebūtina analizuoti, šiuo atveju kriterijus nenustato bendro maksimalaus apmokestinimo lygio visoms įmonėms be jokio skirtumo. Dažniausiai įmonės privalo mokėti mokesčius pagal visą normą, išskyrus tas įmones, kurios pasiekia nustatytą aukščiausią ribą, de facto pritaikytą tik daug energijos naudojančioms įmonėms. Ši priemonė sudaro galimybes skirtingai vertinti įmones, kadangi objektyvus kriterijus yra nustatomas kaip aukščiausia apmokestinimo riba tik kai kurioms įmonėms, kurios šiuo atveju yra daug energijos naudojančios įmonės. Tai ne tas pats, kas mažiausias 363 EUR apmokestinimo lygis, apie kurį kalba „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“, ir kuris iš tikrųjų yra taikomas visoms įmonės be jokio skirtumo. |
| --- | --- |

(50)

Be to, Komisija nepritaria „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ požiūriui, kad 0,35 % grynosios gamybos vertės kriterijus atitinka didžiausią apmokestinimo lygį ir kad tokia viršutinė riba nėra svarbi vertinant valstybės pagalbos požiūriu. Nors šio argumento bendrais bruožais ir nebūtina analizuoti, šiuo atveju kriterijus nenustato bendro maksimalaus apmokestinimo lygio visoms įmonėms be jokio skirtumo. Dažniausiai įmonės privalo mokėti mokesčius pagal visą normą, išskyrus tas įmones, kurios pasiekia nustatytą aukščiausią ribą, de facto pritaikytą tik daug energijos naudojančioms įmonėms. Ši priemonė sudaro galimybes skirtingai vertinti įmones, kadangi objektyvus kriterijus yra nustatomas kaip aukščiausia apmokestinimo riba tik kai kurioms įmonėms, kurios šiuo atveju yra daug energijos naudojančios įmonės. Tai ne tas pats, kas mažiausias 363 EUR apmokestinimo lygis, apie kurį kalba „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“, ir kuris iš tikrųjų yra taikomas visoms įmonės be jokio skirtumo.

| (51) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejones, ar praplėtus priemonės taikymo sritį iš tikrųjų pasikeistų jos poveikio pobūdis. Komisija taip pat teigė, kad nei Austrija, nei kokia kita susijusi šalis nėra pateikusi jokios informacijos, kuri bent kiek išblaškytų tokias abejone. Svarbiausia, Austrija nepateikė jokių duomenų, kurie galėtų įrodyti, kad, praplėtus priemonės taikymo sritį, ja galėtų pasinaudoti gerokai daugiau bendrovių visuose ekonomikos sektoriuose. Šiaip ar taip, remiantis Teisingumo Teismo praktika, tai, kad atsiranda daugiau priemonės naudos gavėjų, savaime nereiškia, kad priemonė gali būti laikoma bendro pobūdžio priemone. |
| --- | --- |

(51)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pareiškė abejones, ar praplėtus priemonės taikymo sritį iš tikrųjų pasikeistų jos poveikio pobūdis. Komisija taip pat teigė, kad nei Austrija, nei kokia kita susijusi šalis nėra pateikusi jokios informacijos, kuri bent kiek išblaškytų tokias abejone. Svarbiausia, Austrija nepateikė jokių duomenų, kurie galėtų įrodyti, kad, praplėtus priemonės taikymo sritį, ja galėtų pasinaudoti gerokai daugiau bendrovių visuose ekonomikos sektoriuose. Šiaip ar taip, remiantis Teisingumo Teismo praktika, tai, kad atsiranda daugiau priemonės naudos gavėjų, savaime nereiškia, kad priemonė gali būti laikoma bendro pobūdžio priemone.

| (52) | Komisija taip pat atsižvelgia į tai, kad keliose valstybėse narėse yra taikomos tokį pat poveikį turinčios priemonės ir kad tos valstybės narės yra kreipusiosi dėl valstybės pagalbos patvirtinimo arba Komisija tokias priemones yra nagrinėjusi ex officio
   (8). |
| --- | --- |

(52)

Komisija taip pat atsižvelgia į tai, kad keliose valstybėse narėse yra taikomos tokį pat poveikį turinčios priemonės ir kad tos valstybės narės yra kreipusiosi dėl valstybės pagalbos patvirtinimo arba Komisija tokias priemones yra nagrinėjusi ex officio
   (8).

| (53) | Komisijos nuomone, priemonės selektyvumo taip pat negali pateisinti nei sistemos pobūdis, nei logika, kadangi jis nesiderina su mokesčio vidine logika. Priešingai, mokesčio grąžinimas yra akivaizdus nukrypimas nuo bendros mokesčių sistemos struktūros ir funkcionavimo. Komisija dar pažymi, kad mokesčio už elektros energiją paskirtis yra dvejopa. Pirma, juo siekiama skatinti įmones diegti energijos taupymo priemones. Netgi jei įmonė jau naudoja kokias nors elektros energijos taupymo priemones daugiausia tam, kad sumažintų savo atitinkamas energijos sąnaudas, negalima teigti, kad elektros energijos apmokestinimas neturi papildomo skatinančio poveikio. Elektros energijos sunaudojimas iš esmės priklauso nuo naudojamų technologijų, todėl pastovus jis išlieka tik tam tikrą trumpą laikotarpį. Per ilgesnį laikotarpį, inter alia, dėl technologinės pažangos ir diegiamų naujovių galima tikėtis, kad bus pasiektas didesnis veiksmingumas. Toliau Komisija pažymi, kad „Marienhütte Ges.m.b.H“ niekuo nepagrindė teiginio, kad nėra jokio skatinamojo poveikio. Antra, netgi jei energijos sunaudojimas trumpuoju laikotarpiu niekaip negali būti sumažintas, mokestis nustatomas siekiant surinkti valstybės lėšas, reikalingas bendriems tikslams, taip pat atsižvelgti į tai, kad elektros energijos naudojimui reikalingos visuomenės sąnaudos, dėl kurių valstybė turi imtis atitaisomųjų veiksmų. Šiuo atžvilgiu bet koks daug energijos naudojančių įmonių, kurios kartu yra didžiausi teršėjai, atleidimas nuo mokesčio už elektros energiją prieštarauja mokesčių sistemos pobūdžiui ir logikai. |
| --- | --- |

(53)

Komisijos nuomone, priemonės selektyvumo taip pat negali pateisinti nei sistemos pobūdis, nei logika, kadangi jis nesiderina su mokesčio vidine logika. Priešingai, mokesčio grąžinimas yra akivaizdus nukrypimas nuo bendros mokesčių sistemos struktūros ir funkcionavimo. Komisija dar pažymi, kad mokesčio už elektros energiją paskirtis yra dvejopa. Pirma, juo siekiama skatinti įmones diegti energijos taupymo priemones. Netgi jei įmonė jau naudoja kokias nors elektros energijos taupymo priemones daugiausia tam, kad sumažintų savo atitinkamas energijos sąnaudas, negalima teigti, kad elektros energijos apmokestinimas neturi papildomo skatinančio poveikio. Elektros energijos sunaudojimas iš esmės priklauso nuo naudojamų technologijų, todėl pastovus jis išlieka tik tam tikrą trumpą laikotarpį. Per ilgesnį laikotarpį, inter alia, dėl technologinės pažangos ir diegiamų naujovių galima tikėtis, kad bus pasiektas didesnis veiksmingumas. Toliau Komisija pažymi, kad „Marienhütte Ges.m.b.H“ niekuo nepagrindė teiginio, kad nėra jokio skatinamojo poveikio. Antra, netgi jei energijos sunaudojimas trumpuoju laikotarpiu niekaip negali būti sumažintas, mokestis nustatomas siekiant surinkti valstybės lėšas, reikalingas bendriems tikslams, taip pat atsižvelgti į tai, kad elektros energijos naudojimui reikalingos visuomenės sąnaudos, dėl kurių valstybė turi imtis atitaisomųjų veiksmų. Šiuo atžvilgiu bet koks daug energijos naudojančių įmonių, kurios kartu yra didžiausi teršėjai, atleidimas nuo mokesčio už elektros energiją prieštarauja mokesčių sistemos pobūdžiui ir logikai.

| (54) | Komisija nepritaria „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ pareikštai nuomonei, kad priemonė nebūtų valstybės pagalba, jeigu įstatymų leidėjai būtų numatę apmokestinti galutinius elektros energijos vartotojus. Tokiu atveju priemonės administravimo pobūdis nedarytų įtakos jame slypinčiam valstybės pagalbos elementui. Netgi jei įstatymų leidėjai būtų numatę, kad apmokestinamas būtų galutinis vartotojas ir dėl to tikriausiai būtų numatę skirtingą skirtingų vartotojų traktavimą, pats toks diferencijavimas savaime reikštų valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(54)

Komisija nepritaria „Jungbunzlauer Ges.m.b.H“ pareikštai nuomonei, kad priemonė nebūtų valstybės pagalba, jeigu įstatymų leidėjai būtų numatę apmokestinti galutinius elektros energijos vartotojus. Tokiu atveju priemonės administravimo pobūdis nedarytų įtakos jame slypinčiam valstybės pagalbos elementui. Netgi jei įstatymų leidėjai būtų numatę, kad apmokestinamas būtų galutinis vartotojas ir dėl to tikriausiai būtų numatę skirtingą skirtingų vartotojų traktavimą, pats toks diferencijavimas savaime reikštų valstybės pagalbą.

| (55) | Visi kiti valstybės pagalbos priemonės kriterijai pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra tenkinami. Naudodamosi priemone įmonės sutaupo sąnaudas, kurias jos priešingu atveju būtų patyrusios, ir šitaip suteikia tokioms įmonės tam tikro pranašumo. Priemonės išlaidas padengia valstybė iš valstybės išteklių, kadangi valstybė netenka dalies mokestinių pajamų. Numatydama, kad mokesčius gali susigrąžinti tik kai kurios įmonės, priemonė suteikia joms pranašumo kitų įmonių atžvilgiu, o tai gali iškraipyti konkurenciją. Bent jau kai kurie naudos gavėjai veikia sektoriuose, kuriuose tarp valstybių narių vyksta prekyba. Todėl priemonė gali daryti įtaką prekybai. Daroma išvada, kad priemonė yra valstybės pagalbos schema, ir turi būti taikoma nauja pagalba, kadangi ji buvo pradėta Austrijai įstojus į Europos Sąjungą ir Komisijos niekada nebuvo patvirtinta. |
| --- | --- |

(55)

Visi kiti valstybės pagalbos priemonės kriterijai pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra tenkinami. Naudodamosi priemone įmonės sutaupo sąnaudas, kurias jos priešingu atveju būtų patyrusios, ir šitaip suteikia tokioms įmonės tam tikro pranašumo. Priemonės išlaidas padengia valstybė iš valstybės išteklių, kadangi valstybė netenka dalies mokestinių pajamų. Numatydama, kad mokesčius gali susigrąžinti tik kai kurios įmonės, priemonė suteikia joms pranašumo kitų įmonių atžvilgiu, o tai gali iškraipyti konkurenciją. Bent jau kai kurie naudos gavėjai veikia sektoriuose, kuriuose tarp valstybių narių vyksta prekyba. Todėl priemonė gali daryti įtaką prekybai. Daroma išvada, kad priemonė yra valstybės pagalbos schema, ir turi būti taikoma nauja pagalba, kadangi ji buvo pradėta Austrijai įstojus į Europos Sąjungą ir Komisijos niekada nebuvo patvirtinta.

| (56) | Komisija pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka vertino pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (toliau – Gairės). Priimdama sprendimą pradėti procedūrą tame etape, Komisija manė, kad negalima taikyti jokių nukrypti leidžiančių nuostatų, numatytų EB sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalyse. Atlikus formalų tyrimą, nepaaiškėjo jokių naujų aplinkybių, kurios būtų galėjusios išblaškyti abejones, Komisijos pareikštas savo sprendime pradėti formalią tyrimo procedūrą. Todėl Komisija daro tokią išvadą. |
| --- | --- |

(56)

Komisija pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka vertino pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (toliau – Gairės). Priimdama sprendimą pradėti procedūrą tame etape, Komisija manė, kad negalima taikyti jokių nukrypti leidžiančių nuostatų, numatytų EB sutarties 87 straipsnio 2 arba 3 dalyse. Atlikus formalų tyrimą, nepaaiškėjo jokių naujų aplinkybių, kurios būtų galėjusios išblaškyti abejones, Komisijos pareikštas savo sprendime pradėti formalią tyrimo procedūrą. Todėl Komisija daro tokią išvadą.

| (57) | Įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas nebuvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., Įstatymu Nr. 158/2002 numatyti pakeitimai iš esmės reiškė naują nuo esamo mokesčio leidžiančią nukrypti nuostatą. Gairių 51.2 punktas leidžia 51.1 punkto nuostatas taikyti tuo atveju, kai mokestis daro didelį teigiamą poveikį aplinkosaugos požiūriu ir kai tokį nukrypimą tapo būtina taikyti dėl reikšmingų įmonės ekonominių sąlygų pokyčių, dėl kurių įmonės pateko į konkurencijos požiūriu labai nepalankią padėtį. Austrija nepateikė jokios informacijos, kuri patvirtintų šiuos teiginius. Taip pat Austrija nepadidina mokesčio, todėl Gairių 52 punktas negali būti taikomas. Tokiomis aplinkybėmis valstybė narė gali atleidimą nuo mokesčių taikyti tik pagal 53 punkto antrąją pastraipą, kurioje daroma nuoroda į Gairių 45 ir 46 punktus. Tomis nuostatomis leidžiama pagalbą veiklos einamosioms išlaidoms padengti teikti tik ribotą penkerių metų laikotarpį ir tik jeigu pagalbos intensyvumas nėra didesnis nei 50 % papildomų sąnaudų, ir tik jeigu pagalba yra proporcingai mažėjanti. Pagal Austrijos įstatymą nėra numatoma, kad grąžinamo mokesčio suma negali viršyti 50 % papildomų sąnaudų, be to, nėra jokio reikalavimo, kad pagalba būtų proporcingai mažėjanti. |
| --- | --- |

(57)

Įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas nebuvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., Įstatymu Nr. 158/2002 numatyti pakeitimai iš esmės reiškė naują nuo esamo mokesčio leidžiančią nukrypti nuostatą. Gairių 51.2 punktas leidžia 51.1 punkto nuostatas taikyti tuo atveju, kai mokestis daro didelį teigiamą poveikį aplinkosaugos požiūriu ir kai tokį nukrypimą tapo būtina taikyti dėl reikšmingų įmonės ekonominių sąlygų pokyčių, dėl kurių įmonės pateko į konkurencijos požiūriu labai nepalankią padėtį. Austrija nepateikė jokios informacijos, kuri patvirtintų šiuos teiginius. Taip pat Austrija nepadidina mokesčio, todėl Gairių 52 punktas negali būti taikomas. Tokiomis aplinkybėmis valstybė narė gali atleidimą nuo mokesčių taikyti tik pagal 53 punkto antrąją pastraipą, kurioje daroma nuoroda į Gairių 45 ir 46 punktus. Tomis nuostatomis leidžiama pagalbą veiklos einamosioms išlaidoms padengti teikti tik ribotą penkerių metų laikotarpį ir tik jeigu pagalbos intensyvumas nėra didesnis nei 50 % papildomų sąnaudų, ir tik jeigu pagalba yra proporcingai mažėjanti. Pagal Austrijos įstatymą nėra numatoma, kad grąžinamo mokesčio suma negali viršyti 50 % papildomų sąnaudų, be to, nėra jokio reikalavimo, kad pagalba būtų proporcingai mažėjanti.

| (58) | Tų įmonių, kurioms Mokesčių už elektros energiją grąžinimo įstatymas buvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu mokesčių grąžinimo sistema išlieka nepakitusi. Šiuo atžvilgiu priemonė iš esmės yra nukrypti nuo mokesčio leidžiant nuostata, patvirtinta tuo pat metu, kaip ir mokestis. Todėl jai taikomas Gairių 51.2 punktas, kuriame daroma nuoroda į 51.1 punkte nurodytus suderinamumo kriterijus. Iš šios nuostatos taikoma tik 51.1.b punkto antroji įtrauka. Ši nuostata reikalauja, kad naudą gaunančios įmonės mokėtų didžiąją valstybės nustatyto mokesčio dalį. Austrija nepateikė jokių nagrinėjamo laikotarpio duomenų, kurie leistų įvertinti faktinę įmonių mokėtiną mokesčio dalį. Todėl Komisija negali daryti išvados, kad įmonės moka didžiąją nacionalinio mokesčio dalį. |
| --- | --- |

(58)

Tų įmonių, kurioms Mokesčių už elektros energiją grąžinimo įstatymas buvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu mokesčių grąžinimo sistema išlieka nepakitusi. Šiuo atžvilgiu priemonė iš esmės yra nukrypti nuo mokesčio leidžiant nuostata, patvirtinta tuo pat metu, kaip ir mokestis. Todėl jai taikomas Gairių 51.2 punktas, kuriame daroma nuoroda į 51.1 punkte nurodytus suderinamumo kriterijus. Iš šios nuostatos taikoma tik 51.1.b punkto antroji įtrauka. Ši nuostata reikalauja, kad naudą gaunančios įmonės mokėtų didžiąją valstybės nustatyto mokesčio dalį. Austrija nepateikė jokių nagrinėjamo laikotarpio duomenų, kurie leistų įvertinti faktinę įmonių mokėtiną mokesčio dalį. Todėl Komisija negali daryti išvados, kad įmonės moka didžiąją nacionalinio mokesčio dalį.

| (59) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas, kuris iš dalies pakeistas Įstatymo Nr. 158/2002 6 straipsniu ir kurio galiojimo laikas jo nekeičiant buvo pratęstas iki 2003 m. gruodžio 31 d., neatitinka Gairių reikalavimo ir dėl to yra nesuderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(59)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas, kuris iš dalies pakeistas Įstatymo Nr. 158/2002 6 straipsniu ir kurio galiojimo laikas jo nekeičiant buvo pratęstas iki 2003 m. gruodžio 31 d., neatitinka Gairių reikalavimo ir dėl to yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

| (60) | Tų įmonių, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas nebuvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu taikoma ir, kaip pažadėta, Austrijos iš dalies pakeista priemonė atitinka Gairių 53 ir 45 punktus. Pagalbos intensyvumas yra 100 % papildomų sąnaudų, ir per antruosius metus jis bus laipsniškai mažinamas iki 80 %. Todėl per nagrinėjamą laikotarpį pagalba bus laipsniškai mažinama. Be to, Komisijos apskaičiavimu, antraisiais metais sumažinus mokestį, vis tiek naudos gavėjai privalės mokėti mokestį, kuris yra didesnis nei pagal Energijos apmokestinimo direktyvą nuo 2004 metų. |
| --- | --- |

(60)

Tų įmonių, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas nebuvo taikomas iki 2001 m. gruodžio 31 d., atžvilgiu taikoma ir, kaip pažadėta, Austrijos iš dalies pakeista priemonė atitinka Gairių 53 ir 45 punktus. Pagalbos intensyvumas yra 100 % papildomų sąnaudų, ir per antruosius metus jis bus laipsniškai mažinamas iki 80 %. Todėl per nagrinėjamą laikotarpį pagalba bus laipsniškai mažinama. Be to, Komisijos apskaičiavimu, antraisiais metais sumažinus mokestį, vis tiek naudos gavėjai privalės mokėti mokestį, kuris yra didesnis nei pagal Energijos apmokestinimo direktyvą nuo 2004 metų.

| (61) | Dėl įmonių, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. buvo taikomas, Komisijos nuomone, pagalba atitinka Gairių 51.1.b punkto antrosios įtraukos nuostatas. 51.1.b punkto antrosios įtraukos nuostatos reikalauja, kad įmonės mokėtų didžiąją nacionalinio mokesčio dalį. Tokiu reikalavimu siekiama skatinti įmones gerinti savo veiklą aplinkosaugos požiūriu. Tai išplaukia iš 51.1.b pirmosios įtraukos formuluotės, kuri leidžia mažesnius nei suvienodintas mokesčius nustatyti tik jeigu įmonės faktiškai sumokama suma yra didesnė nei Bendrijos nustatytas minimumas, moka pagal didesnę nei Bendrijos nustatytoji mažiausia norma, „siekiant skatinti įmones gerinti aplinkos apsaugą“. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Austrijos energijos mokestis buvo nacionalinis mokestis, Energijos apmokestinimo direktyva nuo 2004 m. sausio 1 d. nustato suderintą energijos mokestį, apibrėždama minimalias mokesčio už apmokestinamų energijos produktų naudojimą normas ir leisdama mokesčius sumažinti pagal Austrijos elektros energijos apmokestinimo įstatymus. Energijos mokesčių direktyvoje yra aiškiai atsižvelgiama į su aplinkos apsauga susijusius klausimus (ypač žr. trečią, šeštą, septintą ir dvyliktą konstatuojamąsias dalis). Todėl, Komisijos nuomone, taikant mažiausias minėtoje direktyvoje nustatytas normas, įmonės bus skatinamos gerinti aplinkosaugos priemones. Dėl šios priežasties Komisija gali pripažinti, kad taikant minimalias normas yra sumokama didžioji nacionalinio mokesčio dalis, kaip yra reikalaujama pagal Gairių 51.1.b punkto antrąją įtrauką. Austrija nustato minimalų bendrovių apmokestinimą taip, kad jis atitinka minimalias mokesčio normas, taikomas ne tik gamtinėms dujoms ir elektros energijai, bet ir anglims, kurioms nėra taikomas Austrijos nustatytas mokestis už elektros energiją. Taigi Austrija užtikrina, kad minimalus apmokestinimas 2002 ir 2003 m. atitinka nustatytą lygį ir jo poveikis aplinkai yra minimalus, kaip numatyta Energijos apmokestinimo direktyvoje. |
| --- | --- |

(61)

Dėl įmonių, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. buvo taikomas, Komisijos nuomone, pagalba atitinka Gairių 51.1.b punkto antrosios įtraukos nuostatas. 51.1.b punkto antrosios įtraukos nuostatos reikalauja, kad įmonės mokėtų didžiąją nacionalinio mokesčio dalį. Tokiu reikalavimu siekiama skatinti įmones gerinti savo veiklą aplinkosaugos požiūriu. Tai išplaukia iš 51.1.b pirmosios įtraukos formuluotės, kuri leidžia mažesnius nei suvienodintas mokesčius nustatyti tik jeigu įmonės faktiškai sumokama suma yra didesnė nei Bendrijos nustatytas minimumas, moka pagal didesnę nei Bendrijos nustatytoji mažiausia norma, „siekiant skatinti įmones gerinti aplinkos apsaugą“. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Austrijos energijos mokestis buvo nacionalinis mokestis, Energijos apmokestinimo direktyva nuo 2004 m. sausio 1 d. nustato suderintą energijos mokestį, apibrėždama minimalias mokesčio už apmokestinamų energijos produktų naudojimą normas ir leisdama mokesčius sumažinti pagal Austrijos elektros energijos apmokestinimo įstatymus. Energijos mokesčių direktyvoje yra aiškiai atsižvelgiama į su aplinkos apsauga susijusius klausimus (ypač žr. trečią, šeštą, septintą ir dvyliktą konstatuojamąsias dalis). Todėl, Komisijos nuomone, taikant mažiausias minėtoje direktyvoje nustatytas normas, įmonės bus skatinamos gerinti aplinkosaugos priemones. Dėl šios priežasties Komisija gali pripažinti, kad taikant minimalias normas yra sumokama didžioji nacionalinio mokesčio dalis, kaip yra reikalaujama pagal Gairių 51.1.b punkto antrąją įtrauką. Austrija nustato minimalų bendrovių apmokestinimą taip, kad jis atitinka minimalias mokesčio normas, taikomas ne tik gamtinėms dujoms ir elektros energijai, bet ir anglims, kurioms nėra taikomas Austrijos nustatytas mokestis už elektros energiją. Taigi Austrija užtikrina, kad minimalus apmokestinimas 2002 ir 2003 m. atitinka nustatytą lygį ir jo poveikis aplinkai yra minimalus, kaip numatyta Energijos apmokestinimo direktyvoje.

| (62) | Nustačius, kad neteisėtai skirta valstybės pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka, ji turi būti išieškota iš naudos gavėjo. Išieškant pagalbą, kiek įmanoma yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. Tačiau 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (10), 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui“. Teisingumo Teismo praktika ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika tais atvejais, kai remdamasis Komisijos veiksmais priemonės naudos gavėjas teisėtai tikisi, kad pagalba buvo suteikta laikantis Bendrijos teisės reikalavimų, nurodymas išieškoti pagalbą pažeistų bendruosius Bendrijos teisės principus. |
| --- | --- |

(62)

Nustačius, kad neteisėtai skirta valstybės pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka, ji turi būti išieškota iš naudos gavėjo. Išieškant pagalbą, kiek įmanoma yra atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. Tačiau 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (10), 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui“. Teisingumo Teismo praktika ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika tais atvejais, kai remdamasis Komisijos veiksmais priemonės naudos gavėjas teisėtai tikisi, kad pagalba buvo suteikta laikantis Bendrijos teisės reikalavimų, nurodymas išieškoti pagalbą pažeistų bendruosius Bendrijos teisės principus.

| (63) | Valstybė narė privalo užtikrinti, kad nacionalinės priemonės būtų suderinamos su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymų, pranešti Komisijai apie visas valstybės pagalbos priemones pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir neįgyvendinti pagalbos priemonės jos vertinimo laikotarpiu. Iš esmės neteisėtai suteiktos pagalbos atveju naudos gavėjas negali apeliuoti į teisėtus lūkesčius. Jeigu įmonės galėjo remtis nacionaliniais teisės aktais, kurie, nors ir buvo priimti sąžiningai, neatitinka valstybės pagalbos bendrųjų taisyklių, todėl dėl jų yra iškraipoma konkurencija, Bendrijos valstybės pagalbos kontrolės tikslų pasiekti neįmanoma. |
| --- | --- |

(63)

Valstybė narė privalo užtikrinti, kad nacionalinės priemonės būtų suderinamos su Bendrijos valstybės pagalbos taisyklėmis, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymų, pranešti Komisijai apie visas valstybės pagalbos priemones pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir neįgyvendinti pagalbos priemonės jos vertinimo laikotarpiu. Iš esmės neteisėtai suteiktos pagalbos atveju naudos gavėjas negali apeliuoti į teisėtus lūkesčius. Jeigu įmonės galėjo remtis nacionaliniais teisės aktais, kurie, nors ir buvo priimti sąžiningai, neatitinka valstybės pagalbos bendrųjų taisyklių, todėl dėl jų yra iškraipoma konkurencija, Bendrijos valstybės pagalbos kontrolės tikslų pasiekti neįmanoma.

| (64) | Savo sprendime Van den Bergh en Jurgens byloje (11) Teisingumo Teismas teigė:
  „Teismas nuosekliai tvirtina, kad bet kuris verslininkas, kuriam institucijų veikla suteikė pagrįstų vilčių, gali remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu. Kita vertus, jeigu išmintingas ir sugebantis vertinti verslininkas galėjo numatyti, kad Bendrijos priemonė gali turėti įtakos jo interesams, priemonę priėmus, tuo principu jis jau remtis nebegali“. |
| --- | --- |

(64)

Savo sprendime Van den Bergh en Jurgens byloje (11) Teisingumo Teismas teigė:

„Teismas nuosekliai tvirtina, kad bet kuris verslininkas, kuriam institucijų veikla suteikė pagrįstų vilčių, gali remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu. Kita vertus, jeigu išmintingas ir sugebantis vertinti verslininkas galėjo numatyti, kad Bendrijos priemonė gali turėti įtakos jo interesams, priemonę priėmus, tuo principu jis jau remtis nebegali“.

| (65) | Austrija nepateikė Komisijai jokių argumentų, kurie būtų pagrįsti teisėtais pagal schemą numatytų naudos gavėjų lūkesčiais. Tačiau remiantis Teismo praktika yra aišku, kad Komisija privalo savo iniciatyva atsižvelgti į ypatingas aplinkybes, dėl kurių, remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, nebūtų reikalaujama neteisėtai suteiktos pagalbos išieškoti iš jos gavėjo, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui, tokiam kaip pagarba teisėtiems naudos gavėjo lūkesčiams. |
| --- | --- |

(65)

Austrija nepateikė Komisijai jokių argumentų, kurie būtų pagrįsti teisėtais pagal schemą numatytų naudos gavėjų lūkesčiais. Tačiau remiantis Teismo praktika yra aišku, kad Komisija privalo savo iniciatyva atsižvelgti į ypatingas aplinkybes, dėl kurių, remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalimi, nebūtų reikalaujama neteisėtai suteiktos pagalbos išieškoti iš jos gavėjo, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui, tokiam kaip pagarba teisėtiems naudos gavėjo lūkesčiams.

| (66) | Viena vertus, vertindama šią bylą, Komisija pažymi, kad nagrinėjamos nacionalinės priemonės aplinkosaugos interesų labui Austrijos įmonėms sukūrė nemažą naštą. Jeigu nebūtų taikomas šiame sprendime nagrinėjamas mokesčių grąžinimas, tokia našta daug elektros energijos naudojančioms įmonėms būtų itin sunki. Kai ši nacionalinė priemonė buvo kuriama, nebuvo jokios nusistovėjusios praktikos, kaip teisiškai turėtų būti vertinamas atleidimas nuo tokių mokesčių arba jų sumažinimas, kai tokios priemonės oficialiai yra taikomos visuose ekonomikos sektoriuose, tačiau vis dėlto yra selektyvios, nes kai kuriems sektoriams suteikia faktinio, de facto ir specifinio pranašumo. Kita vertus, visiškai įmanoma, kad šioje byloje Teismo atsakymo į antrąjį klausimą Adria-Wien byloje formuluotė galėjo kai kuriuos naudos gavėjus priversti nuoširdžiai patikėti, kad Teismo nagrinėjamos nacionalinės priemonės nustotų būti selektyvios ir dėl to nebebūtų laikomos valstybės pagalba, jeigu jų taikymo sritis būtų išplėsta, įtraukiant ir kitus, ne tik prekių gamybos, sektorius. Atsižvelgdama į visas šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad šioje byloje pagalbos išieškojimas prieštarautų teisėtų lūkesčių apsaugos principui. Todėl, vadovaudamasi Reglamento Nr. 659/99 14 straipsniu, Komisija nusprendžia, kad pagalbos išieškoti nebus reikalaujama. |
| --- | --- |

(66)

Viena vertus, vertindama šią bylą, Komisija pažymi, kad nagrinėjamos nacionalinės priemonės aplinkosaugos interesų labui Austrijos įmonėms sukūrė nemažą naštą. Jeigu nebūtų taikomas šiame sprendime nagrinėjamas mokesčių grąžinimas, tokia našta daug elektros energijos naudojančioms įmonėms būtų itin sunki. Kai ši nacionalinė priemonė buvo kuriama, nebuvo jokios nusistovėjusios praktikos, kaip teisiškai turėtų būti vertinamas atleidimas nuo tokių mokesčių arba jų sumažinimas, kai tokios priemonės oficialiai yra taikomos visuose ekonomikos sektoriuose, tačiau vis dėlto yra selektyvios, nes kai kuriems sektoriams suteikia faktinio, de facto ir specifinio pranašumo. Kita vertus, visiškai įmanoma, kad šioje byloje Teismo atsakymo į antrąjį klausimą Adria-Wien byloje formuluotė galėjo kai kuriuos naudos gavėjus priversti nuoširdžiai patikėti, kad Teismo nagrinėjamos nacionalinės priemonės nustotų būti selektyvios ir dėl to nebebūtų laikomos valstybės pagalba, jeigu jų taikymo sritis būtų išplėsta, įtraukiant ir kitus, ne tik prekių gamybos, sektorius. Atsižvelgdama į visas šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad šioje byloje pagalbos išieškojimas prieštarautų teisėtų lūkesčių apsaugos principui. Todėl, vadovaudamasi Reglamento Nr. 659/99 14 straipsniu, Komisija nusprendžia, kad pagalbos išieškoti nebus reikalaujama.

| (67) | Mokesčių grąžinimo sistema žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams yra taikoma tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitiems naudos gaunantiems sektoriams. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai žemės ūkiui netaikomos. Vertindama įvairiems sektoriams skiriamą valstybės pagalbą per mokesčius už elektros energiją (12), Komisija žemės ūkio ir miškininkystės sektorius traktavo taip pat, kaip ir kitus sektorius, kuriems yra taikomos Gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. Todėl pirmiau išdėstyti argumentai yra taikytini ir vertinant pagalbą žemės ūkio sektoriuje. |
| --- | --- |

(67)

Mokesčių grąžinimo sistema žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams yra taikoma tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitiems naudos gaunantiems sektoriams. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai žemės ūkiui netaikomos. Vertindama įvairiems sektoriams skiriamą valstybės pagalbą per mokesčius už elektros energiją (12), Komisija žemės ūkio ir miškininkystės sektorius traktavo taip pat, kaip ir kitus sektorius, kuriems yra taikomos Gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. Todėl pirmiau išdėstyti argumentai yra taikytini ir vertinant pagalbą žemės ūkio sektoriuje.

VI.   IŠVADA

| (68) | Komisija daro išvadą, kad Austrija Įstatymu Nr. 158/2002 neteisėtai įgyvendino 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą ir jo galiojimo laiką be pakeitimų iki 2003 m. gruodžio 31 d. pratęsė pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(68)

Komisija daro išvadą, kad Austrija Įstatymu Nr. 158/2002 neteisėtai įgyvendino 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą ir jo galiojimo laiką be pakeitimų iki 2003 m. gruodžio 31 d. pratęsė pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (69) | Pagalbos schema, taikoma įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. nebuvo taikomas, yra nesuderinama su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač jų 52 ir 45 punktais, ir bet kokiomis kitomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių. |
| --- | --- |

(69)

Pagalbos schema, taikoma įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymas iki 2001 m. gruodžio 31 d. nebuvo taikomas, yra nesuderinama su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač jų 52 ir 45 punktais, ir bet kokiomis kitomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių.

| (70) | Pagalbos schema, taikoma įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją mokesčio grąžinimo įstatymas buvo taikomas jau iki 2001 m. gruodžio 31 d., yra nesuderinama su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač su jų 51.1.b punkto antrąja įtrauka ir bet kokiomis kitomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių. Kadangi schemos suderinamumo negalima pagrįsti jokiais kitais argumentais, ji yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(70)

Pagalbos schema, taikoma įmonėms, kurioms Mokesčio už elektros energiją mokesčio grąžinimo įstatymas buvo taikomas jau iki 2001 m. gruodžio 31 d., yra nesuderinama su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač su jų 51.1.b punkto antrąja įtrauka ir bet kokiomis kitomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo EB sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalių. Kadangi schemos suderinamumo negalima pagrįsti jokiais kitais argumentais, ji yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (71) | Vis dėlto, atsižvelgus į specifines šios bylos aplinkybes ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsniu, nebus siekiama išieškoti pagalbos. |
| --- | --- |

(71)

Vis dėlto, atsižvelgus į specifines šios bylos aplinkybes ir remiantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsniu, nebus siekiama išieškoti pagalbos.

| (72) | Komisija atsižvelgia į Austrijos Vyriausybės įsipareigojimą atgaline data iš dalies pakeisti mokesčio už elektros energiją grąžinimo tvarką. Komisijos nuomone, pirmiau aprašyti pakeitimai atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač jų 52 punktą, siejamą su 45 punktu bei 51.1.b punkto antrąja įtrauka, |
| --- | --- |

(72)

Komisija atsižvelgia į Austrijos Vyriausybės įsipareigojimą atgaline data iš dalies pakeisti mokesčio už elektros energiją grąžinimo tvarką. Komisijos nuomone, pirmiau aprašyti pakeitimai atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, ypač jų 52 punktą, siejamą su 45 punktu bei 51.1.b punkto antrąja įtrauka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal 1996 m. Mokesčio už elektros energiją grąžinimo įstatymą, kuris iš dalies pakeistas Įstatymu Nr. 158/2002 ir kurio galiojimo laikas jo nekeičiant buvo pratęstas iki 2003 m. gruodžio 31 d., Austrijos numatytas mokesčio už elektros energiją grąžinimas 2002 m. yra neteisėta valstybės pagalbos schema, nesuderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Austrija nutraukia 1 straipsnyje nurodytos priemonės įgyvendinimą, jeigu ji ir toliau darys poveikį.

3 straipsnis

Austrija imasi visų reikiamų priemonių, kad atgaline data pakeistų priemonę, kaip Austrijos institucijos įsipareigojo savo 2003 m. gruodžio 5 d. laiške.

4 straipsnis

Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Austrija praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi jam įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 9 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 164, 2003 7 15, p. 2.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Pagal 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71, nustatantį terminams, datoms ir laikotarpiams taikytinas taisykles (OL L 124, 1971 6 8, p. 1), ypač jo 3 straipsnį, pastaboms pateikti skirtas terminas baigėsi 2003 m. rugpjūčio 18 d.

3

(4)  Byla C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] ECR I-8365.

4

Adria-Wien Pipeline GmbH and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

Finanzlandesdirektion für Kärnten

Austrijos Konstitucinis Teismas pateikė Teisingumo Teismui du klausimus, prašydamas pateikti preliminarų nutarimą:

| 1) | Ar valstybės narės teisės aktas, kuriuo numatomas mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas grąžinimas, tačiau jis taikomas tik toms įmonėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba, gali būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 92 straipsnį? |
| --- | --- |

1)

Ar valstybės narės teisės aktas, kuriuo numatomas mokesčio už elektros energiją ir gamtines dujas grąžinimas, tačiau jis taikomas tik toms įmonėms, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba, gali būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 92 straipsnį?

| 2) | Jeigu atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar tokia priemonė pagal EB sutarties 92 straipsnį turėtų būti laikoma valstybės pagalba ir tuo atveju, jeigu ji būtų taikoma visoms įmonėms nepriklausomai nuo to, ar jų pagrindinė veikla yra prekių gamyba? |
| --- | --- |

2)

Jeigu atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar tokia priemonė pagal EB sutarties 92 straipsnį turėtų būti laikoma valstybės pagalba ir tuo atveju, jeigu ji būtų taikoma visoms įmonėms nepriklausomai nuo to, ar jų pagrindinė veikla yra prekių gamyba?

(5)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

5

(6)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

6

(7)  Žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-105/91 Komisija prieš Graikiją (1992) ECR I-5871, sprendimą byloje C-11/95 Komisija prieš Belgiją (1996) ECR I-4415, sprendimą byloje C-365/97 Komisija prieš Italiją (1999) ECR I-7773 ir sprendimą byloje C-113/86 Komisija prieš Italiją (1998) ECR 607.

7

Komisija prieš Graikiją

Komisija prieš Belgiją

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

(8)  Pvz., N 449/2001 – Vokietija, N 123/2000 – Jungtinė Karalystė, C 42/2003 – Švedija.

8

(9)  Komisija pastebi, kad šie pakeitimai dar neįsigaliojo.

9

(10)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

10

(11)  Byla C-265/85 Van den Bergh en Jurgens Bv prieš Komisiją (1987) ECR 1155, 44 dalis.

11

Van den Bergh en Jurgens Bv prieš Komisiją

(12)  Žr. Komisijos sprendimus dėl Vokietijos ekologinių mokesčių, NN 47/99 (OL C 166, 1999 6 12) ir N 575/A/99 (OL C 322, 2000 11 11).

12

---

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. gruodžio 9 d.

dėl teismo proceso pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (Byla Nr. C.37.533 – Cholino chloridas)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4717)

(autentiškas tik tekstas anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/566/EB)

2004 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė sprendimą, susijusį su teismo procesu pagal EB sutarties 81 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį. Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (1) 30 straipsnio nuostatomis, Komisija šiame dokumente skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant visas skirtas sankcijas, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Nekonfidencialus viso sprendimo teksto variantas bylos originalo ir Komisijos darbo kalbomis skelbiamas Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje adresu http://europa.eu.int/comm/ competition

I.   PAŽEIDIMO SANTRAUKA

1.   Įvadas

| (1) | Šis sprendimas skirtas „Akzo Nobel N.V.“, „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemical Internationals B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, kartu ir atskirai (toliau – „Akzo Nobel“), BASF A.G. (toliau – BASF), „Bioproducts Incorporated“ (toliau – „Bioproducts“), „Chinook Group Limited Partnership“ ir „Chinook Group Limited“, kartu ir atskirai (toliau – „Chinook“), „DuCoa L.P.“ (toliau – „DuCoa“) bei UCB S.A. (toliau – UCB). |
| --- | --- |

(1)

Šis sprendimas skirtas „Akzo Nobel N.V.“, „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemical Internationals B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, kartu ir atskirai (toliau – „Akzo Nobel“), BASF A.G. (toliau – BASF), „Bioproducts Incorporated“ (toliau – „Bioproducts“), „Chinook Group Limited Partnership“ ir „Chinook Group Limited“, kartu ir atskirai (toliau – „Chinook“), „DuCoa L.P.“ (toliau – „DuCoa“) bei UCB S.A. (toliau – UCB).

| (2) | Šie adresatai kartą pažeidė, ir tai truko ilgą laiką, Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis arba Sutartis) 81 straipsnio 1 dalį, o nuo 1994 m. sausio 1 d. – Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas), apimančio visą EEE teritoriją, 53 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Šie adresatai kartą pažeidė, ir tai truko ilgą laiką, Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis arba Sutartis) 81 straipsnio 1 dalį, o nuo 1994 m. sausio 1 d. – Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas), apimančio visą EEE teritoriją, 53 straipsnio 1 dalį.

| (3) | 1999 m. balandžio mėn. Komisija gavo JAV tiekėjo „Bioproducts“ prašymą sušvelninti bausmę ir pradėjo pasaulinės cholino chlorido pramonės tyrimą. Tirta laikotarpiu nuo 1992 m. iki 1998 m. pabaigos (toliau – tyrimo laikotarpis). |
| --- | --- |

(3)

1999 m. balandžio mėn. Komisija gavo JAV tiekėjo „Bioproducts“ prašymą sušvelninti bausmę ir pradėjo pasaulinės cholino chlorido pramonės tyrimą. Tirta laikotarpiu nuo 1992 m. iki 1998 m. pabaigos (toliau – tyrimo laikotarpis).

2.   Cholino chlorido rinka

| (4) | Cholino chloridas priklauso vandenyje tirpstančių B komplekso vitaminų (vitaminų B4) grupei. Jis daugiausia naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip tradicinis pašarų, ypač skirtų naminiams paukščiams ir kiaulėms, papildas, norint skatinti augimą, sumažinti mirtingumą, padidinti pašarų veiksmingumą ir kiaušinių gavybos apimtis bei pagerinti mėsos kokybę. |
| --- | --- |

(4)

Cholino chloridas priklauso vandenyje tirpstančių B komplekso vitaminų (vitaminų B4) grupei. Jis daugiausia naudojamas gyvūnų pašarų pramonėje kaip tradicinis pašarų, ypač skirtų naminiams paukščiams ir kiaulėms, papildas, norint skatinti augimą, sumažinti mirtingumą, padidinti pašarų veiksmingumą ir kiaušinių gavybos apimtis bei pagerinti mėsos kokybę.

| (5) | Tyrimo laikotarpio pradžioje cholino chloridas daugiausia buvo gaminamas Europoje ir Šiaurės Amerikoje (Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje), tačiau cholino chlorido gamybos pajėgumų taip pat turėjo Kinija, Indija, Japonija, Korėja ir Taivanas. Šiaurės Amerikos gamintojai jį eksportavo į Centrinę ir Pietų Ameriką, Europą, Tolimuosius Rytus ir Pietryčių Aziją. Europos gamintojai cholino chloridą pradėjo eksportuoti į Centrinę ir Pietų Ameriką, Afriką, Pietryčių Aziją ir Tolimuosius Rytus. Europos ir Šiaurės Amerikos gamintojai taip pat turėjo gamyklų įvairiose pasaulio vietose ir plėtojo vietos gamybą, norėdami sumažinti gabenimo bei sandėliavimo išlaidas bei labiau prasiskverbti į vietos rinkas. Visų pirma BASF įsteigė gamyklas Meksikoje, Brazilijoje ir Tailande, „Akzo Nobel“ bei UCB – Kinijoje, „Ducoa“ – Meksikoje ir „Chinook“ – Singapūre. |
| --- | --- |

(5)

Tyrimo laikotarpio pradžioje cholino chloridas daugiausia buvo gaminamas Europoje ir Šiaurės Amerikoje (Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje), tačiau cholino chlorido gamybos pajėgumų taip pat turėjo Kinija, Indija, Japonija, Korėja ir Taivanas. Šiaurės Amerikos gamintojai jį eksportavo į Centrinę ir Pietų Ameriką, Europą, Tolimuosius Rytus ir Pietryčių Aziją. Europos gamintojai cholino chloridą pradėjo eksportuoti į Centrinę ir Pietų Ameriką, Afriką, Pietryčių Aziją ir Tolimuosius Rytus. Europos ir Šiaurės Amerikos gamintojai taip pat turėjo gamyklų įvairiose pasaulio vietose ir plėtojo vietos gamybą, norėdami sumažinti gabenimo bei sandėliavimo išlaidas bei labiau prasiskverbti į vietos rinkas. Visų pirma BASF įsteigė gamyklas Meksikoje, Brazilijoje ir Tailande, „Akzo Nobel“ bei UCB – Kinijoje, „Ducoa“ – Meksikoje ir „Chinook“ – Singapūre.

| (6) | Cholino chlorido pasaulio rinkos dydis pagal skaičiavimus paskutiniais pažeidimo metais, t. y. 1997 m., siekė 183,7 milijono EUR, o EEE – 52,6 milijono EUR. Per tyrimo laikotarpį pažeidimą įvykdę gamintojai kontroliavo daugiau kaip 80 % pasaulio rinkos. Susiję Europos gamintojai kontroliavo beveik 80 % EEE rinkos. |
| --- | --- |

(6)

Cholino chlorido pasaulio rinkos dydis pagal skaičiavimus paskutiniais pažeidimo metais, t. y. 1997 m., siekė 183,7 milijono EUR, o EEE – 52,6 milijono EUR. Per tyrimo laikotarpį pažeidimą įvykdę gamintojai kontroliavo daugiau kaip 80 % pasaulio rinkos. Susiję Europos gamintojai kontroliavo beveik 80 % EEE rinkos.

3.   Kartelio aprašymas

| (7) | EEE cholino chlorido kartelis veikė dviem skirtingais, bet glaudžiai susijusiais – pasaulio ir Europos – lygiais. Pasaulio mastu nuo 1992 m. birželio iki 1994 m. balandžio mėn. visi su šiuo teismo procesu susiję gamintojai dalyvavo su EEE susijusioje antikonkurencinėje veikloje. Į šią veiklą įėjo pasaulinių kainų nustatymas ir didinimas, pasaulinių rinkų paskirstymas, platintojų ir konvertuotojų kontrolė bei keitimasis slapta komercine informacija. |
| --- | --- |

(7)

EEE cholino chlorido kartelis veikė dviem skirtingais, bet glaudžiai susijusiais – pasaulio ir Europos – lygiais. Pasaulio mastu nuo 1992 m. birželio iki 1994 m. balandžio mėn. visi su šiuo teismo procesu susiję gamintojai dalyvavo su EEE susijusioje antikonkurencinėje veikloje. Į šią veiklą įėjo pasaulinių kainų nustatymas ir didinimas, pasaulinių rinkų paskirstymas, platintojų ir konvertuotojų kontrolė bei keitimasis slapta komercine informacija.

| (8) | Šiaurės Amerikos gamintojai nedalyvavo keliuose papildomuose antikonkurenciniuose susitikimuose; į juos susirinko tik Europos gamintojai, norėdami suderinti savo veiksmus Europos rinkoje. Šie susitikimai vyko nuo 1994 m. kovo iki 1998 m. spalio mėn. Buvo aptariamas kainų nustatymu ir didinimu (visai EEE, tam tikroms nacionalinėms rinkoms ir privatiems klientams), privačių klientų paskirstymu dalyvaujančioms įmonėms, įmonių ir platintojų visos EEE rinkos pasidalijimu ir konvertuotojų kontrole bei keitimusi slapta komercine informacija. |
| --- | --- |

(8)

Šiaurės Amerikos gamintojai nedalyvavo keliuose papildomuose antikonkurenciniuose susitikimuose; į juos susirinko tik Europos gamintojai, norėdami suderinti savo veiksmus Europos rinkoje. Šie susitikimai vyko nuo 1994 m. kovo iki 1998 m. spalio mėn. Buvo aptariamas kainų nustatymu ir didinimu (visai EEE, tam tikroms nacionalinėms rinkoms ir privatiems klientams), privačių klientų paskirstymu dalyvaujančioms įmonėms, įmonių ir platintojų visos EEE rinkos pasidalijimu ir konvertuotojų kontrole bei keitimusi slapta komercine informacija.

| (9) | Komisija nustatė, kad pasaulio ir Europos mastu priimti susitarimai buvo slapto susitarimo, kuriame buvo numatytos kartelio narių veiksmų kryptys ir apribota jų komercinė veikla EEE, siekiant įgyvendinti vieną bendrą antikonkurencinį tikslą, tai yra iškreipti normalias konkurencines sąlygas EEE cholino chlorido rinkoje, dalis. Šiaurės Amerikos gamintojai šio slapto susitarimo dalyviai buvo ne visą laiką (nuo 1992 m. spalio iki 1994 m. balandžio mėn., t. y. metus ir šešis mėnesius), o Europos gamintojai – visą laiką (nuo 1992 m. spalio iki 1998 m. rugsėjo mėn., t. y. penkerius metus ir vienuolika mėnesių). |
| --- | --- |

(9)

Komisija nustatė, kad pasaulio ir Europos mastu priimti susitarimai buvo slapto susitarimo, kuriame buvo numatytos kartelio narių veiksmų kryptys ir apribota jų komercinė veikla EEE, siekiant įgyvendinti vieną bendrą antikonkurencinį tikslą, tai yra iškreipti normalias konkurencines sąlygas EEE cholino chlorido rinkoje, dalis. Šiaurės Amerikos gamintojai šio slapto susitarimo dalyviai buvo ne visą laiką (nuo 1992 m. spalio iki 1994 m. balandžio mėn., t. y. metus ir šešis mėnesius), o Europos gamintojai – visą laiką (nuo 1992 m. spalio iki 1998 m. rugsėjo mėn., t. y. penkerius metus ir vienuolika mėnesių).

II.   PINIGINĖS BAUDOS

1.   Senaties terminas

| (10) | Šiaurės Amerikos gamintojai 1994 m. balandžio 14 –20 d. vykusio pasaulinio susitikimo pabaigoje paskelbė, kad jie daugiau nebus slapto susitarimo dalyviai. Pirmą kartą pažeidimo tyrimą Komisija pradėjo 1999 m. gegužės 26 d. Kadangi šis tyrimas buvo pradėtas praėjus daugiau negu penkeriems metams po to, kai Šiaurės Amerikos gamintojai pasitraukė iš slapto susitarimo (2), piniginių baudų Šiaurės Amerikos gamintojams, įmonėms „Bioproducts“, „Chinook“ ir „DuCoa“ negalima taikyti. |
| --- | --- |

(10)

Šiaurės Amerikos gamintojai 1994 m. balandžio 14 –20 d. vykusio pasaulinio susitikimo pabaigoje paskelbė, kad jie daugiau nebus slapto susitarimo dalyviai. Pirmą kartą pažeidimo tyrimą Komisija pradėjo 1999 m. gegužės 26 d. Kadangi šis tyrimas buvo pradėtas praėjus daugiau negu penkeriems metams po to, kai Šiaurės Amerikos gamintojai pasitraukė iš slapto susitarimo (2), piniginių baudų Šiaurės Amerikos gamintojams, įmonėms „Bioproducts“, „Chinook“ ir „DuCoa“ negalima taikyti.

2.   Pagrindinė suma

Pažeidimo sunkumas

| (11) | Šioje byloje pažeidimas pirmiausia yra slaptas kartelio narių veikimas išvien, siekiant nustatyti kainas EEE, pasidalijant rinką ir suderinant veiksmus prieš ten veikiančius konkurentus. Tokie horizontalūs apribojimai pagal savo pobūdį priskiriami sunkiausioms pažeidimų rūšims, išvardytoms Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje ir EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į padaryto pažeidimo pobūdį ir į tai, kad jis paveikė visą bendrąją rinką, o ją sukūrus, ir visą EEE, Komisijos nuomone, „Akzo Nobel“, BASF ir UCB labai rimtai pažeidė Sutarties 81 straipsnio 1 dalį ir EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad dėl šių veiksnių pažeidimą būtina laikyti labai sunkiu, net jei neįmanoma nustatyti jo faktinio poveikio. |
| --- | --- |

(11)

Šioje byloje pažeidimas pirmiausia yra slaptas kartelio narių veikimas išvien, siekiant nustatyti kainas EEE, pasidalijant rinką ir suderinant veiksmus prieš ten veikiančius konkurentus. Tokie horizontalūs apribojimai pagal savo pobūdį priskiriami sunkiausioms pažeidimų rūšims, išvardytoms Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje ir EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalyje. Atsižvelgiant į padaryto pažeidimo pobūdį ir į tai, kad jis paveikė visą bendrąją rinką, o ją sukūrus, ir visą EEE, Komisijos nuomone, „Akzo Nobel“, BASF ir UCB labai rimtai pažeidė Sutarties 81 straipsnio 1 dalį ir EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad dėl šių veiksnių pažeidimą būtina laikyti labai sunkiu, net jei neįmanoma nustatyti jo faktinio poveikio.

Skirtingų sąlygų taikymas

| (12) | Pagal labai sunkių pažeidimų kategorijos galimų piniginių baudų skalę minėtoms įmonėms galima taikyti skirtingas baudas, atsižvelgiant į pažeidėjų faktinį ekonominį pajėgumą padaryti didelę žalą konkurencijai. Atsižvelgdama į tai, kad pasaulio mastu daryti pažeidimą buvo pradėta dalyvaujant Šiaurės Amerikos bendrovėms, kurios, inter alia, susitarė pasitraukti iš Europos rinkos, Komisija mano, kad šioje byloje pažeidimą padariusių įmonių svarbą derėtų nustatyti pagal jų kontroliuojamas pasaulinės rinkos dalis. Įmonė „Chinook“ buvo didžiausias rinkos operatorius pasaulyje, kontroliuojantis 19,3 % rinkos dalies. Dėl to šiai įmonei tenka pirmoji vieta. Įmonė „DuCoa“, kuriai priklausė 16,3 % rinkos, yra antroje vietoje. UCB, „Bioproducts“ ir „Akzo Nobel“, kurių rinkos dalys atitinkamai sudaro 13,4 %, 12,2 % ir 12,0 %, yra trečioje vietoje. Pagaliau BASF, kurios užimama rinkos dalis sudaro 9,1 %, yra ketvirta. |
| --- | --- |

(12)

Pagal labai sunkių pažeidimų kategorijos galimų piniginių baudų skalę minėtoms įmonėms galima taikyti skirtingas baudas, atsižvelgiant į pažeidėjų faktinį ekonominį pajėgumą padaryti didelę žalą konkurencijai. Atsižvelgdama į tai, kad pasaulio mastu daryti pažeidimą buvo pradėta dalyvaujant Šiaurės Amerikos bendrovėms, kurios, inter alia, susitarė pasitraukti iš Europos rinkos, Komisija mano, kad šioje byloje pažeidimą padariusių įmonių svarbą derėtų nustatyti pagal jų kontroliuojamas pasaulinės rinkos dalis. Įmonė „Chinook“ buvo didžiausias rinkos operatorius pasaulyje, kontroliuojantis 19,3 % rinkos dalies. Dėl to šiai įmonei tenka pirmoji vieta. Įmonė „DuCoa“, kuriai priklausė 16,3 % rinkos, yra antroje vietoje. UCB, „Bioproducts“ ir „Akzo Nobel“, kurių rinkos dalys atitinkamai sudaro 13,4 %, 12,2 % ir 12,0 %, yra trečioje vietoje. Pagaliau BASF, kurios užimama rinkos dalis sudaro 9,1 %, yra ketvirta.

Pakankamos atgrasos priemonės

| (13) | Be to, pagal labai sunkių pažeidimų kategorijos galimų piniginių baudų skalę galima nustatyti pinigines baudas tokio dydžio, koks užtikrintų pakankamą atgrasos poveikį, atsižvelgiant į kiekvienos įmonės dydį. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2003 m., paskutiniais finansiniais metais prieš priimant šį sprendimą, UCB apyvarta buvo 3 milijardai EUR, „Akzo Nobel“ – 13 milijardų EUR, o BASF – 33,4 milijardo EUR. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad piniginę baudą „Akzo Nobel“ reikėtų padidinti 1,5 karto, o BASF – du kartus. |
| --- | --- |

(13)

Be to, pagal labai sunkių pažeidimų kategorijos galimų piniginių baudų skalę galima nustatyti pinigines baudas tokio dydžio, koks užtikrintų pakankamą atgrasos poveikį, atsižvelgiant į kiekvienos įmonės dydį. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad 2003 m., paskutiniais finansiniais metais prieš priimant šį sprendimą, UCB apyvarta buvo 3 milijardai EUR, „Akzo Nobel“ – 13 milijardų EUR, o BASF – 33,4 milijardo EUR. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad piniginę baudą „Akzo Nobel“ reikėtų padidinti 1,5 karto, o BASF – du kartus.

Trukmė

| (14) | „Akzo Nobel N.V.“ kartu su „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, BASF A.G. bei UCB S.A. buvo pažeidimo dalyviai, bent jau nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d., t. y. penkerius metus ir vienuolika mėnesių. |
| --- | --- |

(14)

„Akzo Nobel N.V.“ kartu su „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, BASF A.G. bei UCB S.A. buvo pažeidimo dalyviai, bent jau nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d., t. y. penkerius metus ir vienuolika mėnesių.

3.   Sunkinančios aplinkybės

Recidyvas

| (15) | Tuo metu, kai buvo daromas pažeidimas, BASF jau buvo taikomi ankstesni Komisijos sprendimai 69/243/EEB (3) ir 94/599/EB (4), draudžiantys kartelių veiklą. Tai, kad BASF pakartotinai užsiėmė ta pačia veikla, nors ir ne tų pačių sektorių, dėl kurių jai buvo pritaikytos sankcijos, rodo, kad pirmosios sankcijos BASF netapo paskata pasikeisti per visą įsipareigojimo laikotarpį. Komisija tai laiko sunkinančia aplinkybe. Dėl šios sunkinančios aplinkybės sprendimas BASF taikyti 50 % didesnę piniginę baudą tampa pateisinamas. 50 % tarifas yra normalus tarifas, kurį taiko Komisija su recidyvu susijusiose bylose. |
| --- | --- |

(15)

Tuo metu, kai buvo daromas pažeidimas, BASF jau buvo taikomi ankstesni Komisijos sprendimai 69/243/EEB (3) ir 94/599/EB (4), draudžiantys kartelių veiklą. Tai, kad BASF pakartotinai užsiėmė ta pačia veikla, nors ir ne tų pačių sektorių, dėl kurių jai buvo pritaikytos sankcijos, rodo, kad pirmosios sankcijos BASF netapo paskata pasikeisti per visą įsipareigojimo laikotarpį. Komisija tai laiko sunkinančia aplinkybe. Dėl šios sunkinančios aplinkybės sprendimas BASF taikyti 50 % didesnę piniginę baudą tampa pateisinamas. 50 % tarifas yra normalus tarifas, kurį taiko Komisija su recidyvu susijusiose bylose.

4.   Lengvinančios aplinkybės

Ankstyvas pažeidimo nutraukimas

| (16) | BASF ir UCB reikalauja sumažinti joms nustatytą piniginę baudą dėl ankstyvo pažeidimo nutraukimo. Karteliniai pažeidimai pagal savo pobūdį yra sunkūs antimonopoliniai pažeidimai. Tokių pažeidimų dalyviai labai gerai supranta, kad dalyvauja neteisėtoje veikoje. Komisijos nuomone, tokiais tyčinių neteisėtų veiksmų atvejais tai, kad bendrovės juos nutraukia prieš įsikišant Komisijai, nėra verta ypatingo dėmesio, išskyrus tai, kad sutrumpėja atitinkamos bendrovės padaryto pažeidimo laikas. |
| --- | --- |

(16)

BASF ir UCB reikalauja sumažinti joms nustatytą piniginę baudą dėl ankstyvo pažeidimo nutraukimo. Karteliniai pažeidimai pagal savo pobūdį yra sunkūs antimonopoliniai pažeidimai. Tokių pažeidimų dalyviai labai gerai supranta, kad dalyvauja neteisėtoje veikoje. Komisijos nuomone, tokiais tyčinių neteisėtų veiksmų atvejais tai, kad bendrovės juos nutraukia prieš įsikišant Komisijai, nėra verta ypatingo dėmesio, išskyrus tai, kad sutrumpėja atitinkamos bendrovės padaryto pažeidimo laikas.

Nepadarytas pažeidimas

| (17) | „Akzo Nobel“, BASF ir UCB tvirtina, kad pažeidimas arba jo elementai nebuvo padaryti arba kad jie buvo padaryti tik iš dalies ar nebuvo veiksmingi. Komisijos nuomone, bent jau Europos gamintojai įgyvendino susitarimus, kurie yra svarbūs EEE rinkai. Pirmiausia buvo įgyvendinti susitarimai dėl pagrindinių kainų elementų ir klientų paskirstymo Europoje bei konvertuotojų kontrolės, net ir tuo atveju, jeigu jų įgyvendinimas nebuvo visai sėkmingas, siekiant faktinio poveikio rinkai dėl joje išlikusios konkurencijos. Nė vienas iš minėtų trijų susijusių gamintojų nenurodė, kad jie ketino ar apgalvotai stengėsi susilaikyti nuo su EEE susijusių susitarimų įgyvendinimo per laikotarpį, per kurį jie šių susitarimų laikėsi. |
| --- | --- |

(17)

„Akzo Nobel“, BASF ir UCB tvirtina, kad pažeidimas arba jo elementai nebuvo padaryti arba kad jie buvo padaryti tik iš dalies ar nebuvo veiksmingi. Komisijos nuomone, bent jau Europos gamintojai įgyvendino susitarimus, kurie yra svarbūs EEE rinkai. Pirmiausia buvo įgyvendinti susitarimai dėl pagrindinių kainų elementų ir klientų paskirstymo Europoje bei konvertuotojų kontrolės, net ir tuo atveju, jeigu jų įgyvendinimas nebuvo visai sėkmingas, siekiant faktinio poveikio rinkai dėl joje išlikusios konkurencijos. Nė vienas iš minėtų trijų susijusių gamintojų nenurodė, kad jie ketino ar apgalvotai stengėsi susilaikyti nuo su EEE susijusių susitarimų įgyvendinimo per laikotarpį, per kurį jie šių susitarimų laikėsi.

Tyrimo trukmė

| (18) | BASF tvirtina, kad piniginę baudą reikėtų sumažinti dėl ilgos tyrimo trukmės. Komisija pabrėžia, kad ji apskritai neprivalo sumažinti piniginės baudos dėl tyrimo trukmės. Turi būti taikomi Reglamento (EB) Nr. 1/2003 25 straipsnyje nustatyti įprastiniai senaties terminai. Šio straipsnio 5 dalyje konkrečiai nurodoma, kad senaties terminas baigiasi ne vėliau kaip paskutinę laikotarpio, dvigubai ilgesnio už senaties terminą, dieną, Komisijai netaikant piniginės baudos arba nereikalaujant mokėti baudos periodiškai. Šiame teismo procese senaties termino pabaiga dar toli. |
| --- | --- |

(18)

BASF tvirtina, kad piniginę baudą reikėtų sumažinti dėl ilgos tyrimo trukmės. Komisija pabrėžia, kad ji apskritai neprivalo sumažinti piniginės baudos dėl tyrimo trukmės. Turi būti taikomi Reglamento (EB) Nr. 1/2003 25 straipsnyje nustatyti įprastiniai senaties terminai. Šio straipsnio 5 dalyje konkrečiai nurodoma, kad senaties terminas baigiasi ne vėliau kaip paskutinę laikotarpio, dvigubai ilgesnio už senaties terminą, dieną, Komisijai netaikant piniginės baudos arba nereikalaujant mokėti baudos periodiškai. Šiame teismo procese senaties termino pabaiga dar toli.

Kritinė padėtis

| (19) | BASF tvirtina, kad piniginę baudą jai reikėtų sumažinti tariamai dėl to, kad cholino chlorido pramonė išgyveno laikiną krizę. Komisijos nuomone, tai, kad įmonė gali negauti pelno iš tam tikros komercinės veiklos, nesuteikia jai teisės imti slaptai veikti išvien su konkurentais, norint apgauti vartotojus ir kitus konkurentus. Apskritai karteliai rizikuoja įsitraukti į žaidimą ne tada, kai įmonės gauna didelius pelnus, o būtent tada, kai sektoriui iškyla sunkumų. |
| --- | --- |

(19)

BASF tvirtina, kad piniginę baudą jai reikėtų sumažinti tariamai dėl to, kad cholino chlorido pramonė išgyveno laikiną krizę. Komisijos nuomone, tai, kad įmonė gali negauti pelno iš tam tikros komercinės veiklos, nesuteikia jai teisės imti slaptai veikti išvien su konkurentais, norint apgauti vartotojus ir kitus konkurentus. Apskritai karteliai rizikuoja įsitraukti į žaidimą ne tada, kai įmonės gauna didelius pelnus, o būtent tada, kai sektoriui iškyla sunkumų.

Drausminės priemonės ir jų laikymosi programa

| (20) | BASF tvirtina, kad piniginę baudą jai reikėtų sumažinti dėl to, kad pažeidimą padariusiems darbuotojams ji taikė drausmines priemones ir kad įgyvendino jų laikymosi programą. Nors Komisija pritaria priemonėms, kurių ėmėsi įmonės, kad ateityje išvengtų kartelinių pažeidimų, tos priemonės nepakeičia padėties dėl faktinio pažeidimo ir nepanaikina būtinumo šiame sprendime pažeidėjui nustatyti tam tikras sankcijas. |
| --- | --- |

(20)

BASF tvirtina, kad piniginę baudą jai reikėtų sumažinti dėl to, kad pažeidimą padariusiems darbuotojams ji taikė drausmines priemones ir kad įgyvendino jų laikymosi programą. Nors Komisija pritaria priemonėms, kurių ėmėsi įmonės, kad ateityje išvengtų kartelinių pažeidimų, tos priemonės nepakeičia padėties dėl faktinio pažeidimo ir nepanaikina būtinumo šiame sprendime pažeidėjui nustatyti tam tikras sankcijas.

Veiksmingas bendradarbiavimas, netaikant 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą

| (21) | UCB buvo pirmoji įmonė, savanoriškai pranešusi Komisijai apie tai, kad Europos gamintojai organizavo susitikimus pasauliniu lygiu ir vienų su kitais Europos lygiu. Įrodymai, kuriuos apie šiuos susitikimus savanoriškai pateikė UCB, padėjo Komisijai nustatyti, kad pažeidimas buvo daromas penkerius metus ir vienuolika mėnesių. Jeigu Komisija būtų žinojusi tik apie pasaulinio lygio susitarimus, pažeidimo trukmė būtų buvusi vieneri metai ir šeši mėnesiai. Norėdama atsilyginti UCB už tai, kad ji padėjo išsiaiškinti, jog pažeidimo trukmė buvo ilgesnė, Komisija mano, kad dėl lengvinančių aplinkybių UCB taikomą piniginę baudą reikėtų sumažinti 25,8 % pagrindinės sumos. Šis sumažinimo lygis atitinka 40 %, kuriais buvo padidinta pagrindinė suma dėl to, kad nustatyta pažeidimo trukmė buvo ne vieneri metai ir šeši mėnesiai, o penkeri metai ir vienuolika mėnesių. |
| --- | --- |

(21)

UCB buvo pirmoji įmonė, savanoriškai pranešusi Komisijai apie tai, kad Europos gamintojai organizavo susitikimus pasauliniu lygiu ir vienų su kitais Europos lygiu. Įrodymai, kuriuos apie šiuos susitikimus savanoriškai pateikė UCB, padėjo Komisijai nustatyti, kad pažeidimas buvo daromas penkerius metus ir vienuolika mėnesių. Jeigu Komisija būtų žinojusi tik apie pasaulinio lygio susitarimus, pažeidimo trukmė būtų buvusi vieneri metai ir šeši mėnesiai. Norėdama atsilyginti UCB už tai, kad ji padėjo išsiaiškinti, jog pažeidimo trukmė buvo ilgesnė, Komisija mano, kad dėl lengvinančių aplinkybių UCB taikomą piniginę baudą reikėtų sumažinti 25,8 % pagrindinės sumos. Šis sumažinimo lygis atitinka 40 %, kuriais buvo padidinta pagrindinė suma dėl to, kad nustatyta pažeidimo trukmė buvo ne vieneri metai ir šeši mėnesiai, o penkeri metai ir vienuolika mėnesių.

5.   1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą taikymas

Didelis piniginės baudos sumažinimas („D skirsnis“: sumažinimas nuo 10 iki 50 %)

| (22) | Įmonės „Akzo Nobel“, BASF ir UCB bendradarbiavo su Komisija įvairiais tyrimo etapais, siekdamos palankesnių sąlygų, nustatytų 1996 m. Pranešime apie sankcijos sumažinimą, kuris taikomas šiame teismo procese (5). |
| --- | --- |

(22)

Įmonės „Akzo Nobel“, BASF ir UCB bendradarbiavo su Komisija įvairiais tyrimo etapais, siekdamos palankesnių sąlygų, nustatytų 1996 m. Pranešime apie sankcijos sumažinimą, kuris taikomas šiame teismo procese (5).

BASF

| (23) | BASF buvo trečioji bendrovė, savanoriškai pateikusi įrodymų dėl pasaulinių susitarimų. Tuo metu, kai BASF pateikė savo įrodymus, Komisija jau turėjo tokių susitarimų įrodymų; juos ji gavo iš „Chinook“ ir „Bioproducts“. Nors įmonės „Chinook“ pateikti įrodymai buvo vertingi, įmonės „Bioproducts“ įrodymų neabejotinai pakako įtikinamai patvirtinti, kad kartelis egzistavo, pagal 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą B skirsnį. Tai reiškia, kad BASF buvo ne pirma įmonė, pateikusi Komisijai lemiamus kartelio egzistavimo įrodymus. Atsižvelgiant į tai, BASF ir kitiems dviem Europos gamintojams netaikomi 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą B ir C skirsniai. |
| --- | --- |

(23)

BASF buvo trečioji bendrovė, savanoriškai pateikusi įrodymų dėl pasaulinių susitarimų. Tuo metu, kai BASF pateikė savo įrodymus, Komisija jau turėjo tokių susitarimų įrodymų; juos ji gavo iš „Chinook“ ir „Bioproducts“. Nors įmonės „Chinook“ pateikti įrodymai buvo vertingi, įmonės „Bioproducts“ įrodymų neabejotinai pakako įtikinamai patvirtinti, kad kartelis egzistavo, pagal 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą B skirsnį. Tai reiškia, kad BASF buvo ne pirma įmonė, pateikusi Komisijai lemiamus kartelio egzistavimo įrodymus. Atsižvelgiant į tai, BASF ir kitiems dviem Europos gamintojams netaikomi 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą B ir C skirsniai.

| (24) | Įmonės BASF pateikti įrodymai, kurie iš esmės buvo susiję tik su pasauliniais susitarimais, galima sakyti, buvo svarbiausi, nustatant, kad pažeidimas buvo padarytas, kaip apibrėžta 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą D skirsnyje, kuriame numatyta galimybė piniginę baudą sumažinti nuo 10 iki 50 %. Visgi šie įrodymai nebuvo labai vertingi, palyginti su Komisijos jau turėtais pasaulinių susitarimų įrodymais. |
| --- | --- |

(24)

Įmonės BASF pateikti įrodymai, kurie iš esmės buvo susiję tik su pasauliniais susitarimais, galima sakyti, buvo svarbiausi, nustatant, kad pažeidimas buvo padarytas, kaip apibrėžta 1996 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą D skirsnyje, kuriame numatyta galimybė piniginę baudą sumažinti nuo 10 iki 50 %. Visgi šie įrodymai nebuvo labai vertingi, palyginti su Komisijos jau turėtais pasaulinių susitarimų įrodymais.

| (25) | Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, BASF pranešė Komisijai, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė. |
| --- | --- |

(25)

Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, BASF pranešė Komisijai, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė.

| (26) | Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad BASF galima nustatyti 20 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad BASF galima nustatyti 20 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju.

UCB

| (27) | UCB savanoriškai pranešė Komisijai apie devynis kartelio susitikimus, organizuotus Europoje nuo 1994 m. kovo iki 1998 m. spalio mėn. Ji nurodė susitikimų dalyvius ir trumpai bendrais bruožais apibūdino šių susitikimų turinį. Be to, ji pateikė tuometes pirmųjų dviejų šio kartelio susitikimų, įvykusių 1994 m., ataskaitas. Tuo metu, kai UCB pateikė šią informaciją, Komisija nežinojo apie jokius Europoje organizuotus susitikimus. Visi šie įrodymai labai padėjo nustatant pažeidimą, neatsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta jokių tuomečių rašytinių įrodymų, apimančių 1995–1998 m. laikotarpį. |
| --- | --- |

(27)

UCB savanoriškai pranešė Komisijai apie devynis kartelio susitikimus, organizuotus Europoje nuo 1994 m. kovo iki 1998 m. spalio mėn. Ji nurodė susitikimų dalyvius ir trumpai bendrais bruožais apibūdino šių susitikimų turinį. Be to, ji pateikė tuometes pirmųjų dviejų šio kartelio susitikimų, įvykusių 1994 m., ataskaitas. Tuo metu, kai UCB pateikė šią informaciją, Komisija nežinojo apie jokius Europoje organizuotus susitikimus. Visi šie įrodymai labai padėjo nustatant pažeidimą, neatsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta jokių tuomečių rašytinių įrodymų, apimančių 1995–1998 m. laikotarpį.

| (28) | Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, UCB informavo Komisiją, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė. Visgi, pateikdama šią informaciją, UCB tvirtino, kad, nors ji ir dalyvavo pasauliniuose susitikimuose, UCB niekada nebuvo jokio pasaulinio susitarimo šalis. Savo sprendime Komisija šį tvirtinimą atmetė kaip nepagrįstą. Kadangi UCB, gavusi pranešimą apie prieštaravimus, iš tikrųjų užginčijo esminį faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, aspektą, jai nustatytos piniginės baudos negalima sumažinti dėl to, kad ji neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas. |
| --- | --- |

(28)

Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, UCB informavo Komisiją, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė. Visgi, pateikdama šią informaciją, UCB tvirtino, kad, nors ji ir dalyvavo pasauliniuose susitikimuose, UCB niekada nebuvo jokio pasaulinio susitarimo šalis. Savo sprendime Komisija šį tvirtinimą atmetė kaip nepagrįstą. Kadangi UCB, gavusi pranešimą apie prieštaravimus, iš tikrųjų užginčijo esminį faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, aspektą, jai nustatytos piniginės baudos negalima sumažinti dėl to, kad ji neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas.

| (29) | Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad UCB galima nustatyti 30 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad UCB galima nustatyti 30 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju.

„Akzo Nobel“

| (30) | 2002 m. sausio mėn. „Akzo Nobel“ savanoriškai pateikė ataskaitą apie europinius susitarimus. Į šią ataskaitą buvo įtrauktas išsamus Europos lygio susitarimų aprašymas, įskaitant svarbią informaciją, kurios nebuvo pateikusi UCB. Visgi taikant sankcijos sumažinimo principą, reikėtų atsižvelgti į tai, kad įmonės „Akzo Nobel“ ataskaita buvo gauta, praėjus dviem su puse metų nuo UCB pateiktos informacijos apie šiuos susitarimus. |
| --- | --- |

(30)

2002 m. sausio mėn. „Akzo Nobel“ savanoriškai pateikė ataskaitą apie europinius susitarimus. Į šią ataskaitą buvo įtrauktas išsamus Europos lygio susitarimų aprašymas, įskaitant svarbią informaciją, kurios nebuvo pateikusi UCB. Visgi taikant sankcijos sumažinimo principą, reikėtų atsižvelgti į tai, kad įmonės „Akzo Nobel“ ataskaita buvo gauta, praėjus dviem su puse metų nuo UCB pateiktos informacijos apie šiuos susitarimus.

| (31) | Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, „Akzo Nobel“ pranešė Komisijai, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė. |
| --- | --- |

(31)

Gavusi pranešimą apie prieštaravimus, „Akzo Nobel“ pranešė Komisijai, kad ji iš esmės neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas, išskyrus tam tikrus faktinius pataisymus, kuriems Komisija pritarė.

| (32) | Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad „Akzo Nobel“ galima nustatyti 30 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju. Šiame įvertinime atsižvelgiama, viena vertus, į tai, kad „Akzo Nobel“ ataskaita apie europinius susitarimus Komisijai buvo ne mažiau vertinga už anksčiau UCB pateiktą informaciją apie minėtus susitarimus ir jų įrodymus, tik buvo gauta dvejais su puse metų vėliau, ir, kita vertus, į tai, kad „Akzo Nobel“, skirtingai nei UCB, neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas. Dėl to abiem įmonėms taikomas vienodas baudos sumažinimo procentais lygis. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgdama į minėtus įvairius bendradarbiavimo aspektus, Komisija mano, kad „Akzo Nobel“ galima nustatyti 30 % mažesnę piniginę baudą negu būtų taikoma kitu atveju. Šiame įvertinime atsižvelgiama, viena vertus, į tai, kad „Akzo Nobel“ ataskaita apie europinius susitarimus Komisijai buvo ne mažiau vertinga už anksčiau UCB pateiktą informaciją apie minėtus susitarimus ir jų įrodymus, tik buvo gauta dvejais su puse metų vėliau, ir, kita vertus, į tai, kad „Akzo Nobel“, skirtingai nei UCB, neužginčijo faktų, kuriais Komisija grindė savo prielaidas. Dėl to abiem įmonėms taikomas vienodas baudos sumažinimo procentais lygis.

6.   Sprendimas

| (33) | Toliau išvardytos įmonės pažeidė Sutarties 81 straipsnio 1 dalį, o nuo 1994 m. sausio 1 d. – EEE sutarties 53 straipsnio 1 dalį, nurodytais laikotarpiais būdamos bendrų susitarimų dalyvės ir prisidėdamos prie bendros veiklos, susijusios su kainų nustatymu, rinkos pasidalijimu bei suderintais veiksmais prieš konkurentus cholino chlorido sektoriuje EEE:






  a) | „Akzo Nobel N.V.“ kartu su „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- | --- |

(33)

Toliau išvardytos įmonės pažeidė Sutarties 81 straipsnio 1 dalį, o nuo 1994 m. sausio 1 d. – EEE sutarties 53 straipsnio 1 dalį, nurodytais laikotarpiais būdamos bendrų susitarimų dalyvės ir prisidėdamos prie bendros veiklos, susijusios su kainų nustatymu, rinkos pasidalijimu bei suderintais veiksmais prieš konkurentus cholino chlorido sektoriuje EEE:

a)

„Akzo Nobel N.V.“ kartu su „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.;

| b) | BASF A.G. nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

b)

BASF A.G. nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.;

| c) | „Bioproducts Incorporated“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.; |
| --- | --- |

c)

„Bioproducts Incorporated“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.;

| d) | „Chinook Group Limited Partnership“ kartu su „Chinook Group Limited“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.; |
| --- | --- |

d)

„Chinook Group Limited Partnership“ kartu su „Chinook Group Limited“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.;

| e) | „DuCoa, L.P.“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.; |
| --- | --- |

e)

„DuCoa, L.P.“ nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1994 m. balandžio 14 d.;

| f) | UCB S.A. nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

f)

UCB S.A. nuo 1992 m. spalio 13 d. iki 1998 m. rugsėjo 30 d.

| (34) | Už šiuos pažeidimus taikomos tokios piniginės baudos:












  a) | „Akzo Nobel N.V.“, „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, kartu ir atskirai, |
| --- | --- | --- |

(34)

Už šiuos pažeidimus taikomos tokios piniginės baudos:

a)

„Akzo Nobel N.V.“, „Akzo Nobel Nederland B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals International B.V.“, „Akzo Nobel Chemicals B.V.“ ir „Akzo Nobel Functional Chemicals B.V.“, kartu ir atskirai,

20,99 milijono EUR;

| b) | BASF A.G. |
| --- | --- |

b)

BASF A.G.

34,97 milijono EUR;

| c) | UCB S.A. |
| --- | --- |

c)

UCB S.A.

10,38 milijono EUR.

| (35) | Pirmiau pateiktoje 33 konstatuojamojoje dalyje išvardytos įmonės privalo nedelsiant nutraukti savo neteisėtą veiką, jeigu jos to dar nepadarė. Joms draudžiama pakartotinai imtis bet kokių veiksmų arba veikos, kaip šioje byloje nustatytas pažeidimas, taip pat bet kokių veiksmų arba veikos, kurių objektas arba pasekmės būtų panašios. |
| --- | --- |

(35)

Pirmiau pateiktoje 33 konstatuojamojoje dalyje išvardytos įmonės privalo nedelsiant nutraukti savo neteisėtą veiką, jeigu jos to dar nepadarė. Joms draudžiama pakartotinai imtis bet kokių veiksmų arba veikos, kaip šioje byloje nustatytas pažeidimas, taip pat bet kokių veiksmų arba veikos, kurių objektas arba pasekmės būtų panašios.

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 411/2004 (L 68, 2004 3 6, p. 1).

(2)  Žr. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2988/74 (OL L 319, 1974 11 29, p. 1) 1 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 25 straipsnį.

(3)  OL L 195, 1969 8 7, p. 11.

(4)  OL L 239, 1994 9 14, p. 14.

(5)  2002 m. Pranešimo apie sankcijos sumažinimą 28 punkte nustatyta, kad nuo 2002 m. vasario 14 d. jis taikomas vietoj 1996 m. pranešimo visose bylose, kuriose jokia įmonė nesikreipia į Komisiją dėl galimybės pasinaudoti jame numatytomis palankesnėmis sąlygomis. Kadangi šioje byloje iki 2002 m. vasario 14 d. dėl sankcijos sumažinimo į Komisiją kreipėsi kelios įmonės, šiai bylai taikomas 1996 m. Pranešimas apie sankcijos sumažinimą.

---

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 8 d.

sustabdantis tyrimą dėl prekybos kliūčių, kurias sudaro Urugvajaus Rytų Respublikos taikomos priemonės ir vykdomi veiksmai, darantys įtaką prekybai škotišku viskiu

(2005/567/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3286/94, nustatantį Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje, siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai, suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą (1), ypač jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. rugsėjo 2 d. Škotijos viskio asociacija (ŠVA) pateikė skundą pagal Reglamento (EB) Nr. 3286/94 4 straipsnį (toliau – reglamentas). |
| --- | --- |

(1)

2004 m. rugsėjo 2 d. Škotijos viskio asociacija (ŠVA) pateikė skundą pagal Reglamento (EB) Nr. 3286/94 4 straipsnį (toliau – reglamentas).

| (2) | ŠVA nurodė, kad Bendrijos viskio eksportui į Urugvajaus Rytų Respubliką trukdo daug prekybos kliūčių, kaip apibrėžta reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

ŠVA nurodė, kad Bendrijos viskio eksportui į Urugvajaus Rytų Respubliką trukdo daug prekybos kliūčių, kaip apibrėžta reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (3) | Šios tariamos prekybos kliūtys buvo susijusios su Urugvajaus vidaus akcizo mokesčių sistema. |
| --- | --- |

(3)

Šios tariamos prekybos kliūtys buvo susijusios su Urugvajaus vidaus akcizo mokesčių sistema.

| (4) | Komisija po reikiamų konsultacijų su Patariamuoju Komitetu, įsteigtu reglamentu, nusprendė, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų, pateisinančių tyrimo inicijavimą. Todėl pranešimas apie inicijavimą buvo paskelbtas 2004 m. spalio 23 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(4)

Komisija po reikiamų konsultacijų su Patariamuoju Komitetu, įsteigtu reglamentu, nusprendė, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų, pateisinančių tyrimo inicijavimą. Todėl pranešimas apie inicijavimą buvo paskelbtas 2004 m. spalio 23 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (5) | Atliekant tyrimą, Urugvajaus vyriausybė pranešė esanti pasirengusi ieškoti abiems šalims priimtino sprendimo dėl skunde iškeltų klausimų ir pasiūlė:






  a) | panaikinti visiems mažiau nei trejus metus išlaikytiems viskiams reikalavimą priskirti juos mažiausiai apmokestinamai kategorijai. Ši priemonė įsigalios nuo 2005 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- | --- |

(5)

Atliekant tyrimą, Urugvajaus vyriausybė pranešė esanti pasirengusi ieškoti abiems šalims priimtino sprendimo dėl skunde iškeltų klausimų ir pasiūlė:

a)

panaikinti visiems mažiau nei trejus metus išlaikytiems viskiams reikalavimą priskirti juos mažiausiai apmokestinamai kategorijai. Ši priemonė įsigalios nuo 2005 m. liepos 1 d.;

| b) | atsižvelgiant į reikalavimą tvirtinti banderoles, taikyti tas pačias sąlygas šalyje gaminamiems ir importuojamiems viskiams. Urugvajaus Rytų Respublika pakeis savo įstatymus iki 2005 m. birželio 30 d., o priemonė įsigalios po pereinamojo 90 dienų laikotarpio; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgiant į reikalavimą tvirtinti banderoles, taikyti tas pačias sąlygas šalyje gaminamiems ir importuojamiems viskiams. Urugvajaus Rytų Respublika pakeis savo įstatymus iki 2005 m. birželio 30 d., o priemonė įsigalios po pereinamojo 90 dienų laikotarpio;

| c) | siekti keisti IMESI mokesčių sistemos struktūrą tam, kad ji geriau atitiktų įprastas mokesčių sistemas tarptautiniu lygiu. Tokia permaina būtų naudinga sprendžiant klausimą dėl tariamo skaidrumo ir nuspėjamumo trūkumo. Tikimasi, kad reforma bus baigta iki 2006 m. pabaigos. |
| --- | --- |

c)

siekti keisti IMESI mokesčių sistemos struktūrą tam, kad ji geriau atitiktų įprastas mokesčių sistemas tarptautiniu lygiu. Tokia permaina būtų naudinga sprendžiant klausimą dėl tariamo skaidrumo ir nuspėjamumo trūkumo. Tikimasi, kad reforma bus baigta iki 2006 m. pabaigos.

| (6) | Dėl to Komisija mano, kad šį tyrimą reikėtų sustabdyti. |
| --- | --- |

(6)

Dėl to Komisija mano, kad šį tyrimą reikėtų sustabdyti.

| (7) | Bendrija stebės abiems šalims priimtino sprendimo įgyvendinimą ir baigs tyrimą, Urugvajaus vyriausybei įvykdžius savo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(7)

Bendrija stebės abiems šalims priimtino sprendimo įgyvendinimą ir baigs tyrimą, Urugvajaus vyriausybei įvykdžius savo įsipareigojimus.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Patariamojo komiteto nuomonę,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Šiuos sprendimu tyrimas dėl prekybos kliūčių, kurias sudaro Urugvajaus Rytų Respublikos taikomos priemonės ir vykdomi veiksmai, darantys įtaką prekybai škotišku viskiu, yra sustabdomas.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 8 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 349, 1994 12 31, p. 71. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 356/95 (OL L 41, 1995 2 23, p. 3).

1

(2)  OL C 261, 2004 10 23, p. 3.

2

---

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/28

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 11 d.

dėl Vengrijos Respublikos prašymo gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 2514)

(autentiškas tik tekstas vengrų kalba)

(2005/568/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (1), ypač į jos 12 straipsnio 3 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | 2005 m. balandžio 12 d. Komisijoje užregistruotame laiške Vengrijos Respublika pranešė Komisijai apie ketinimą gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. balandžio 12 d. Komisijoje užregistruotame laiške Vengrijos Respublika pranešė Komisijai apie ketinimą gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą.

| (2) | Pagal Stojimo sutarties X priedą Vengrijai leidžiama gamtinių dujų ir elektros energijos tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą vienerius metus nuo įstojimo į ES. Nuo 2004 m. sausio 1 d. elektros energijos tiekimui Vengrija taikė standartinį PVM tarifą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Stojimo sutarties X priedą Vengrijai leidžiama gamtinių dujų ir elektros energijos tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą vienerius metus nuo įstojimo į ES. Nuo 2004 m. sausio 1 d. elektros energijos tiekimui Vengrija taikė standartinį PVM tarifą.

| (3) | Vengrija ketina ir toliau taikyti sumažintą PVM tarifą (15 %) dujų tiekimui ir standartinį tarifą (25 %) elektros energijos tiekimui. Šie skirtingi tarifai neiškreipia konkurencijos ir neskatina elektros energijos vartojimo pakeisti dujų vartojimu. Tai pirmiausia priklauso nuo nacionalinių kainų nustatymo taisyklių, pagal kurias kainos už gamtines dujas ir elektros energiją nustatomos skirtingai, o technologiniu požiūriu šie gaminiai gali vienas kitą pakeisti tik naudojant juos šildymui. Remiantis Vengrijos valdžios institucijų pateikta informacija, elektros energijos kaina yra tris kartus didesnė už gamtinių dujų kainą. |
| --- | --- |

(3)

Vengrija ketina ir toliau taikyti sumažintą PVM tarifą (15 %) dujų tiekimui ir standartinį tarifą (25 %) elektros energijos tiekimui. Šie skirtingi tarifai neiškreipia konkurencijos ir neskatina elektros energijos vartojimo pakeisti dujų vartojimu. Tai pirmiausia priklauso nuo nacionalinių kainų nustatymo taisyklių, pagal kurias kainos už gamtines dujas ir elektros energiją nustatomos skirtingai, o technologiniu požiūriu šie gaminiai gali vienas kitą pakeisti tik naudojant juos šildymui. Remiantis Vengrijos valdžios institucijų pateikta informacija, elektros energijos kaina yra tris kartus didesnė už gamtinių dujų kainą.

| (4) | Be to, PVM taisyklės dėl gamtinių dujų tiekimo vietos, nustatytos Šeštojoje PVM direktyvoje, buvo iš dalies pakeistos Direktyva Nr. 2003/92/EB (2). Galutiniame etape, t. y. iš prekybininkų ir platintojų galutiniam vartotojui, gamtinių dujų tiekimas yra apmokestinamas ten, kur pirkėjas realiai naudoja bei suvartoja prekes, taip siekiant užtikrinti, kad apmokestinama būtų realaus suvartojimo šalyje. |
| --- | --- |

(4)

Be to, PVM taisyklės dėl gamtinių dujų tiekimo vietos, nustatytos Šeštojoje PVM direktyvoje, buvo iš dalies pakeistos Direktyva Nr. 2003/92/EB (2). Galutiniame etape, t. y. iš prekybininkų ir platintojų galutiniam vartotojui, gamtinių dujų tiekimas yra apmokestinamas ten, kur pirkėjas realiai naudoja bei suvartoja prekes, taip siekiant užtikrinti, kad apmokestinama būtų realaus suvartojimo šalyje.

| (5) | Numatyta priemonė remiasi bendrąja priemone dėl sumažinto PVM tarifo taikymo už elektros energijos tiekimą pagal Šeštosios PVM direktyvos 12 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(5)

Numatyta priemonė remiasi bendrąja priemone dėl sumažinto PVM tarifo taikymo už elektros energijos tiekimą pagal Šeštosios PVM direktyvos 12 straipsnio 3 dalies b punktą.

| (6) | Kadangi tai yra bendroji priemonė, kuri nenumato jokių išimčių, turi būti laikoma, kad konkurencijos iškraipymo pavojaus nėra. Šeštosios direktyvos 12 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta sąlyga yra įgyvendinta, Vengrija turėtų galėti pradėti taikyti atitinkamą priemonę, kai tik šis Sprendimas bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(6)

Kadangi tai yra bendroji priemonė, kuri nenumato jokių išimčių, turi būti laikoma, kad konkurencijos iškraipymo pavojaus nėra. Šeštosios direktyvos 12 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta sąlyga yra įgyvendinta, Vengrija turėtų galėti pradėti taikyti atitinkamą priemonę, kai tik šis Sprendimas bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Vengrija gali taikyti priemonę, apie kurią buvo pranešta 2005 m. balandžio 12 d. laiške ir kuria siekiama gamtinių dujų tiekimui taikyti sumažintą PVM tarifą, neatsižvelgdama į jos gamybos ir tiekimo sąlygas.

2 straipsnis

Šis Sprendimas skirtas Vengrijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 11 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).

1

(2)  OL L 260, 2003 10 11, p. 8.

2

---

| 22.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 190/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 190/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 18 d.

dėl korekcinių koeficientų, taikomų nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d. į trečiąsias šalis paskirtų Europos Bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo (dešimties naujųjų valstybių narių Stojimo sutarties 33 straipsnio 4 dalis), atlyginimams, koregavimo

(2005/569/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Europos Bendrijų pareigūnų Tarnybos nuostatus ir į tose Bendrijose kitiems tarnautojams taikomą režimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (1), ir ypač į jo X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdama į dešimties naujųjų valstybių narių Stojimo sutartį, ypač į jos 33 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 257/2005 (2), taikant Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio pirmą pastraipą, buvo nustatyti korekciniai koeficientai, kurie nuo 2004 m. liepos 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo, atlyginimams, išmokamiems tos šalies, į kurią jie yra paskirti, valiuta. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 257/2005 (2), taikant Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio pirmą pastraipą, buvo nustatyti korekciniai koeficientai, kurie nuo 2004 m. liepos 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne ilgesniam kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo, atlyginimams, išmokamiems tos šalies, į kurią jie yra paskirti, valiuta.

| (2) | Atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą, nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d., reikėtų koreguoti kai kuriuos korekcinius koeficientus, nes, remiantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis, paaiškėjo, kad pagal korekcinį koeficientą ir atitinkamą valiutų keitimo kursą apskaičiuojamų pragyvenimo išlaidų kitimas kai kuriose trečiosiose šalyse buvo 5 % didesnis nuo paskutinio jų nustatymo ir koregavimo, |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio antrą pastraipą, nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d., reikėtų koreguoti kai kuriuos korekcinius koeficientus, nes, remiantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis, paaiškėjo, kad pagal korekcinį koeficientą ir atitinkamą valiutų keitimo kursą apskaičiuojamų pragyvenimo išlaidų kitimas kai kuriose trečiosiose šalyse buvo 5 % didesnis nuo paskutinio jų nustatymo ir koregavimo,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Nuo 2004 m. rugpjūčio 1 d., rugsėjo 1 d., spalio 1 d., lapkričio 1 d., gruodžio 1 d. ir 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojančius korekcinius koeficientus, taikomus į trečiąsias šalis paskirtų Europos bendrijų pareigūnų, laikinai priimtų dirbti darbuotojų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, o taip pat dalies pareigūnų, liekančių eiti savo pareigas dešimtyje naujųjų valstybių narių ne daugiau kaip penkiolikos mėnesių laikotarpiui po šių valstybių įstojimo, atlyginimams, išmokamiems tos šalies, į kurią jie yra paskirti, valiuta, koreguoti taip, kaip nurodyta priede.

Atlyginimų apskaičiavimui naudojami valiutų keitimo kursai nustatomi remiantis finansinio reglamento įgyvendinimo metodais ir atitinka pirmoje pastraipoje nurodytą datą.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 18 d.

Komisijos vardu

Benita FERRERO-WALDNER

Komisijos narė

---

(1)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 31/2005 (OL L 8, 2005 1 12, p. 1).

1

(2)  OL L 46, 2005 2 17, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2004 m. rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |
| Nenurodyta |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2004 m. rugpjūčio mėn.

Nenurodyta

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2004 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |
| Eritrėja | 45,5 |
| Zimbabvė | 55,0 |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2004 m. rugsėjo mėn.

Eritrėja

45,5

Zimbabvė

55,0

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2004 m. spalio mėn. |
| --- | --- |
| Gambija | 39,4 |
| Madagaskaras | 61,0 |
| Zimbabvė | 57,0 |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2004 m. spalio mėn.

Gambija

39,4

Madagaskaras

61,0

Zimbabvė

57,0

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2004 m. lapkričio mėn. |
| --- | --- |
| Mauritanija | 59,0 |
| Siera Leonė | 68,7 |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2004 m. lapkričio mėn.

Mauritanija

59,0

Siera Leonė

68,7

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2004 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |
| Alžyras | 79,9 |
| Kosta Rika | 64,0 |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2004 m. gruodžio mėn.

Alžyras

79,9

Kosta Rika

64,0

| Paskyrimo vieta | Korekciniai koeficientai 2005 m. sausio mėn. |
| --- | --- |
| Botsvana | 72,0 |
| Kambodža | 61,6 |
| Džibutis | 89,5 |
| Eritrėja | 47,0 |
| Gambija | 41,2 |
| Gruzija | 91,3 |
| Gana | 64,9 |
| Gvatemala | 68,9 |
| Gvinėja | 58,1 |
| Jamaika | 78,6 |
| Kazachstanas | 100,8 |
| Laosas | 66,4 |
| Libanas | 94,1 |
| Madagaskaras | 65,3 |
| Malis | 95,4 |
| Mauricijus | 69,6 |
| Mauritanija | 60,8 |
| Nigerija | 69,3 |
| Rusija | 104,4 |
| Tanzanija | 58,4 |
| Čadas | 122,4 |
| Ukraina | 91,3 |
| Venesuela | 63,3 |
| Zimbabvė | 56,4 |

Paskyrimo vieta

Korekciniai koeficientai 2005 m. sausio mėn.

Botsvana

72,0

Kambodža

61,6

Džibutis

89,5

Eritrėja

47,0

Gambija

41,2

Gruzija

91,3

Gana

64,9

Gvatemala

68,9

Gvinėja

58,1

Jamaika

78,6

Kazachstanas

100,8

Laosas

66,4

Libanas

94,1

Madagaskaras

65,3

Malis

95,4

Mauricijus

69,6

Mauritanija

60,8

Nigerija

69,3

Rusija

104,4

Tanzanija

58,4

Čadas

122,4

Ukraina

91,3

Venesuela

63,3

Zimbabvė

56,4

---