# Eiropas Savienības L 160/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 160 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 23. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 160

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 23. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 945/2005 (2005. gada 21. jūnijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 948/2005 (2005. gada 22. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 949/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko slēdz konkursa procedūru par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro, ievedot Spānijā sorgo no trešām valstīm | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 950/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti) | 17 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 951/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki) | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 952/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas) | 22 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 945/2005 (2005. gada 21. jūnijs), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu

inter alia

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 946/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 947/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 948/2005 (2005. gada 22. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 949/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko slēdz konkursa procedūru par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro, ievedot Spānijā sorgo no trešām valstīm

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 950/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti)

17

Komisijas Regula (EK) Nr. 951/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 952/2005 (2005. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

22

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli | 24 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli | 25 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli | 26 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli | 27 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 4. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1001) | 28 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), ar ko Itālijai piešķir atkāpi, kura paredzēta 3. panta 2. punktā Padomes Direktīvai 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1826)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 22. jūnijs), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo pinoksadēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1839)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

24

*

Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

25

*

Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

26

*

Padomes Lēmums (2005. gada 13. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

27

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 4. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1001)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1001)

28

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 21. jūnijs), ar ko Itālijai piešķir atkāpi, kura paredzēta 3. panta 2. punktā Padomes Direktīvai 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1826)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1826)

1

31

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 22. jūnijs), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo pinoksadēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1839)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1839)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 945/2005

(2005. gada 21. jūnijs),

ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCESS

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam. Pēc turpmākas izpētes, kurā noskaidroja, ka maksājums tiek iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Ņemot vērā pieprasījumu veikt pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos un atkārtotu starpposma pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 47,07 apjomā par vienu tonnu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam. Pēc turpmākas izpētes, kurā noskaidroja, ka maksājums tiek iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/98 (3). Ņemot vērā pieprasījumu veikt pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos un atkārtotu starpposma pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002 (4) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 47,07 apjomā par vienu tonnu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (5) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 33,25 apjomā par vienu tonnu tāda amonija nitrāta importa, kurš atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90 un kura izcelsme ir, inter alia, Ukrainā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (5) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 33,25 apjomā par vienu tonnu tāda amonija nitrāta importa, kurš atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90 un kura izcelsme ir, inter alia, Ukrainā.

| (3) | Regulu (EK) 658/2002 un Regulu (EK) 132/2001 turpmāk tekstā sauc “sākotnējās regulas”, bet ar šīm regulām noteiktos antidempinga maksājumus – “pašreizējie pasākumi”. |
| --- | --- |

(3)

Regulu (EK) 658/2002 un Regulu (EK) 132/2001 turpmāk tekstā sauc “sākotnējās regulas”, bet ar šīm regulām noteiktos antidempinga maksājumus – “pašreizējie pasākumi”.

2.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

| (4) | 2004. gada 15. martā Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu saņēma pieprasījumu pārbaudīt pašreizējo pasākumu piemērošanas jomu, lai iekļautu jaunus ražojumu veidus. |
| --- | --- |

(4)

2004. gada 15. martā Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu saņēma pieprasījumu pārbaudīt pašreizējo pasākumu piemērošanas jomu, lai iekļautu jaunus ražojumu veidus.

| (5) | Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju asociācija (“EFMA”) to ražotāju vārdā, kas saražo Kopienas amonija nitrāta lielāko daļu produkcijas. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju asociācija (“EFMA”) to ražotāju vārdā, kas saražo Kopienas amonija nitrāta lielāko daļu produkcijas.

| (6) | Pieprasījums attiecās uz jauniem ražojumu veidiem, kas definēti kā amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa (“N”) saturs pārsniedz 28 % līdz 33 % no svara, kuriem pievienoti, sajaukti, piemaisīti vai pārstrādes laikā iekļauti līdz 5 % (ieskaitot) P2O5 ekvivalenta (fosfora mēslojums, “P”) un/vai līdz 5 % (ieskaitot) K2O ekvivalenta (kālija mēslojums, “K”). Šos ražojumus turpmāk apzīmē kā “pieprasījumā minētos jaunos ražojumu veidus”. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījums attiecās uz jauniem ražojumu veidiem, kas definēti kā amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa (“N”) saturs pārsniedz 28 % līdz 33 % no svara, kuriem pievienoti, sajaukti, piemaisīti vai pārstrādes laikā iekļauti līdz 5 % (ieskaitot) P2O5 ekvivalenta (fosfora mēslojums, “P”) un/vai līdz 5 % (ieskaitot) K2O ekvivalenta (kālija mēslojums, “K”). Šos ražojumus turpmāk apzīmē kā “pieprasījumā minētos jaunos ražojumu veidus”.

| (7) | Tika izteikts apgalvojums, ka pieprasījumā minētajiem jaunajiem ražojumu veidiem būtībā ir tādi paši fizikālie un ķīmiskie pamata raksturlielumi kā attiecīgajam ražojumam un ka tos pārdod, izmantojot tos pašus pārdošanas kanālus, tiem pašiem gala patērētājiem, tādiem pašiem izmantošanas mērķiem. Turklāt pieprasījumā bija minēts, ka jaunie ražojumu veidi pēc importēšanas Kopienā tiek klasificēti ar šādiem KN kodiem: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 un 3105 90 91. |
| --- | --- |

(7)

Tika izteikts apgalvojums, ka pieprasījumā minētajiem jaunajiem ražojumu veidiem būtībā ir tādi paši fizikālie un ķīmiskie pamata raksturlielumi kā attiecīgajam ražojumam un ka tos pārdod, izmantojot tos pašus pārdošanas kanālus, tiem pašiem gala patērētājiem, tādiem pašiem izmantošanas mērķiem. Turklāt pieprasījumā bija minēts, ka jaunie ražojumu veidi pēc importēšanas Kopienā tiek klasificēti ar šādiem KN kodiem: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 un 3105 90 91.

3.   Uzsākšana

| (8) | Ar 2004. gada 2. jūlija paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. Starpposma pārskatīšanas mērķis bija tikai attiecīgā ražojuma definīcija. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2004. gada 2. jūlija paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. Starpposma pārskatīšanas mērķis bija tikai attiecīgā ražojuma definīcija.

| (9) | Ar 2004. gada 20. septembra iesniegumu EFMA informēja Komisiju, ka attiecīgā ražojuma ražotājs Krievijā nesen uzsācis tāda jauna ražojuma veida ražošanu, kas nav minēts pieprasījumā un kurā N saturs pārsniedz 28 %, un kuram pievienoti 6 % P. Tādēļ EFMA lūdza Komisiju apsvērt iespējamos risinājumus, lai varētu atbilstoši reaģēt uz visiem jaunajiem amonija nitrāta ražojumu veidiem ar N saturu, kas pārsniedz 28 % no svara. Tā kā paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu bija atsauce uz “jauniem ražojumu veidiem” bez jebkādas plašākas informācijas attiecībā uz to sastāvu, uzskatīja, ka pēdējais pieprasījums jau ir ietverts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2004. gada 20. septembra iesniegumu EFMA informēja Komisiju, ka attiecīgā ražojuma ražotājs Krievijā nesen uzsācis tāda jauna ražojuma veida ražošanu, kas nav minēts pieprasījumā un kurā N saturs pārsniedz 28 %, un kuram pievienoti 6 % P. Tādēļ EFMA lūdza Komisiju apsvērt iespējamos risinājumus, lai varētu atbilstoši reaģēt uz visiem jaunajiem amonija nitrāta ražojumu veidiem ar N saturu, kas pārsniedz 28 % no svara. Tā kā paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu bija atsauce uz “jauniem ražojumu veidiem” bez jebkādas plašākas informācijas attiecībā uz to sastāvu, uzskatīja, ka pēdējais pieprasījums jau ir ietverts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.

| (10) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai ex-officio daļējā pārskatīšana jāpārveido par pilnu pārskatīšanu, ņemot vērā vairākus apstākļus, kas radušies, kopš noteikti pašreizējie pasākumi, ieskaitot tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Krievijai un ES paplašināšanos par desmit jaunām valstīm. Tomēr netika sniegti pietiekamas pareizības un atbilstības pierādījumi, kas norādītu, ka nepieciešams mainīt pasākumu līmeni. Tāpēc tika nolemts, ka nav pamatojuma ex-officio pilnai starpposma pārskatīšanai. Pirmkārt, tirgus ekonomikas statusa piešķiršana Krievijai pati par sevi nenozīmēja, ka automātiski mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu atsevišķiem ražotājiem. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas apliecinātu, ka dempinga starpība, kas aprēķināta, pamatojoties uz Krievijas izmaksām un cenām salīdzinājumā ar analogas valsts izmaksām un cenām, ievērojami atšķirtos no iepriekšējo izmeklēšanu rezultātiem. Otrkārt, paplašināšanās automātiski nedažādoja dempinga un kaitējuma parametrus, kas bija pamatā pašreizējiem pasākumiem, un netika iesniegti nekādi pamatoti pierādījumi, lai attaisnotu pārmaiņas šajā saistībā. |
| --- | --- |

(10)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai ex-officio daļējā pārskatīšana jāpārveido par pilnu pārskatīšanu, ņemot vērā vairākus apstākļus, kas radušies, kopš noteikti pašreizējie pasākumi, ieskaitot tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Krievijai un ES paplašināšanos par desmit jaunām valstīm. Tomēr netika sniegti pietiekamas pareizības un atbilstības pierādījumi, kas norādītu, ka nepieciešams mainīt pasākumu līmeni. Tāpēc tika nolemts, ka nav pamatojuma ex-officio pilnai starpposma pārskatīšanai. Pirmkārt, tirgus ekonomikas statusa piešķiršana Krievijai pati par sevi nenozīmēja, ka automātiski mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu atsevišķiem ražotājiem. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas apliecinātu, ka dempinga starpība, kas aprēķināta, pamatojoties uz Krievijas izmaksām un cenām salīdzinājumā ar analogas valsts izmaksām un cenām, ievērojami atšķirtos no iepriekšējo izmeklēšanu rezultātiem. Otrkārt, paplašināšanās automātiski nedažādoja dempinga un kaitējuma parametrus, kas bija pamatā pašreizējiem pasākumiem, un netika iesniegti nekādi pamatoti pierādījumi, lai attaisnotu pārmaiņas šajā saistībā.

| (11) | Turklāt dažas ieinteresētās personas pieprasīja precizējumus, kāpēc izmeklēšana sākta arī attiecībā uz Ukrainu, jo pieprasījumā nebija nevienas atsauces uz jaunu šīs valsts izcelsmes ražojumu veidu importu. Tā kā starpposma pārskatīšana aprobežojās ar attiecīgā ražojuma definīcijas precizējumu, tika uzskatīts, ka jebkādas atziņas šajā sakarā nebija saistītas ar atsevišķo valstu konkrētajiem apstākļiem, bet drīzāk skar visu amonija nitrāta importu, uz ko attiecas pasākumi, neatkarīgi no izcelsmes. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt dažas ieinteresētās personas pieprasīja precizējumus, kāpēc izmeklēšana sākta arī attiecībā uz Ukrainu, jo pieprasījumā nebija nevienas atsauces uz jaunu šīs valsts izcelsmes ražojumu veidu importu. Tā kā starpposma pārskatīšana aprobežojās ar attiecīgā ražojuma definīcijas precizējumu, tika uzskatīts, ka jebkādas atziņas šajā sakarā nebija saistītas ar atsevišķo valstu konkrētajiem apstākļiem, bet drīzāk skar visu amonija nitrāta importu, uz ko attiecas pasākumi, neatkarīgi no izcelsmes.

| (12) | Visbeidzot attiecīgā ražojuma Kopienas ražotājs izmeklēšanas laikā apgalvoja, ka viens no jaunā ražojuma veidiem tika klasificēts ar KN kodu 3105 90 99. Attiecībā uz KN kodu 3105 20 90 (minēts pieprasījumā) un 3105 90 99 izmeklēšanā noskaidroja, ka šie kodi aptver vienīgi mēslošanas līdzekļus ar tādu slāpekļa saturu, kas nepārsniedz 10 % no sausa bezūdens ražojuma svara. Tāpēc tika secināts, ka šos kodus nevar ņemt vērā, jo tie “a fortiori” neietver mēslošanas līdzekļus, kas normālos apstākļos satur vairāk nekā 28 % slāpekļa no svara. |
| --- | --- |

(12)

Visbeidzot attiecīgā ražojuma Kopienas ražotājs izmeklēšanas laikā apgalvoja, ka viens no jaunā ražojuma veidiem tika klasificēts ar KN kodu 3105 90 99. Attiecībā uz KN kodu 3105 20 90 (minēts pieprasījumā) un 3105 90 99 izmeklēšanā noskaidroja, ka šie kodi aptver vienīgi mēslošanas līdzekļus ar tādu slāpekļa saturu, kas nepārsniedz 10 % no sausa bezūdens ražojuma svara. Tāpēc tika secināts, ka šos kodus nevar ņemt vērā, jo tie “a fortiori” neietver mēslošanas līdzekļus, kas normālos apstākļos satur vairāk nekā 28 % slāpekļa no svara.

4.   Aptaujas anketas

| (13) | Komisija oficiāli ieteica eksportējošo valstu iestādēm un visām zināmajām ieinteresētajām personām iesaistīties šajā pārskatīšanā. Aptaujas anketas nosūtīja sešpadsmit Krievijas un vienam Ukrainas ražotājam/eksportētājam, kā arī Kopienas importētājiem, lietotājiem, ražotājiem un attiecīgajām asociācijām, kas minētas pieprasījumā vai kā citādi zināmas Komisijai. Ieinteresētajām personām laikposmā, kāds noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus apsvērumus un pieprasīt noklausīšanos. |
| --- | --- |

(13)

Komisija oficiāli ieteica eksportējošo valstu iestādēm un visām zināmajām ieinteresētajām personām iesaistīties šajā pārskatīšanā. Aptaujas anketas nosūtīja sešpadsmit Krievijas un vienam Ukrainas ražotājam/eksportētājam, kā arī Kopienas importētājiem, lietotājiem, ražotājiem un attiecīgajām asociācijām, kas minētas pieprasījumā vai kā citādi zināmas Komisijai. Ieinteresētajām personām laikposmā, kāds noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus apsvērumus un pieprasīt noklausīšanos.

| (14) | Atbildes uz aptaujas jautājumiem tika saņemtas no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un no viena Ukrainas ražotāja eksportētāja, kā arī no 11 Kopienas ražotājiem. Vairāki ražotāji eksportētāji, ražotāji Kopienā, importētāji un attiecīgās asociācijas pieteicās kā ieinteresētās personas un atsūtīja savas piezīmes. Ņemot vērā, ka visa vajadzīgā informācija un dati ir brīvi pieejami, tika nolemts, ka nav nepieciešams veikt pārbaudes vizītes tajos uzņēmumos, kas iesniedza atbildes. |
| --- | --- |

(14)

Atbildes uz aptaujas jautājumiem tika saņemtas no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un no viena Ukrainas ražotāja eksportētāja, kā arī no 11 Kopienas ražotājiem. Vairāki ražotāji eksportētāji, ražotāji Kopienā, importētāji un attiecīgās asociācijas pieteicās kā ieinteresētās personas un atsūtīja savas piezīmes. Ņemot vērā, ka visa vajadzīgā informācija un dati ir brīvi pieejami, tika nolemts, ka nav nepieciešams veikt pārbaudes vizītes tajos uzņēmumos, kas iesniedza atbildes.

5.   Izmeklēšanas laikposms

| (15) | Izmeklēšanas laikposms (“IL”) ilga no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam. Lai izpētītu izmaiņas attiecīgā ražojuma un jauno ražojuma veidu pārdošanā, importēšanā un pirkšanā Kopienas tirgū, savāca datus par laikposmu no 2000. gada līdz IL beigām. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanas laikposms (“IL”) ilga no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam. Lai izpētītu izmaiņas attiecīgā ražojuma un jauno ražojuma veidu pārdošanā, importēšanā un pirkšanā Kopienas tirgū, savāca datus par laikposmu no 2000. gada līdz IL beigām.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS SASKAŅĀ AR SĀKOTNĒJĀM REGULĀM

| (16) | Attiecīgais ražojums ir Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāts, kas klasificēts ar KN kodiem 3102 30 90 (amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos) un 3102 40 90 (amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru N saturs pārsniedz 28 % no svara). Amonija nitrāts ir ciets slāpekļa mēslošanas līdzeklis, ko parasti lieto lauksaimniecībā. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes mikrogranulu vai granulu veidā, un tā N saturs pārsniedz 28 % no svara. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums ir Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāts, kas klasificēts ar KN kodiem 3102 30 90 (amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos) un 3102 40 90 (amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru N saturs pārsniedz 28 % no svara). Amonija nitrāts ir ciets slāpekļa mēslošanas līdzeklis, ko parasti lieto lauksaimniecībā. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes mikrogranulu vai granulu veidā, un tā N saturs pārsniedz 28 % no svara.

| (17) | Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums vienmēr ietver neorganiskas vielas, kas nav mēslošanas līdzekļi, bet kuru klātbūtne ir nepieciešama, jo tās darbojas kā stabilizatori. Atsevišķos gadījumos tas var saturēt sekundāras barības vielas un/vai mikroelementus (6) ļoti nelielos daudzumos. Neorganisku vielu, kas nav mēslošanas līdzeklis, sekundāru barības vielu un/vai mikroelementu klātbūtni var uzskatīt par nenozīmīgu, un tā neietekmē attiecīgā ražojuma muitas klasifikāciju. Amonija nitrātu kopā ar šīm vielām un/vai barības vielām (turpmāk tekstā “papildvielas un/vai barības vielas”) šajā regulā apzīmē “attiecīgais ražojums”. |
| --- | --- |

(17)

Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums vienmēr ietver neorganiskas vielas, kas nav mēslošanas līdzekļi, bet kuru klātbūtne ir nepieciešama, jo tās darbojas kā stabilizatori. Atsevišķos gadījumos tas var saturēt sekundāras barības vielas un/vai mikroelementus (6) ļoti nelielos daudzumos. Neorganisku vielu, kas nav mēslošanas līdzeklis, sekundāru barības vielu un/vai mikroelementu klātbūtni var uzskatīt par nenozīmīgu, un tā neietekmē attiecīgā ražojuma muitas klasifikāciju. Amonija nitrātu kopā ar šīm vielām un/vai barības vielām (turpmāk tekstā “papildvielas un/vai barības vielas”) šajā regulā apzīmē “attiecīgais ražojums”.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

| (18) | Lai noteiktu, vai pašreizējie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus, pētīja: 1) vai jaunajiem ražojuma veidiem, kas minēti pieprasījumā, un attiecīgajam ražojumam ir vienādas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 2) vai eksistē jauni ražojuma veidi, kas atšķiras no pieprasījumā minētajiem, bet kam ir vai var būt attiecīgajam ražojumam analoģiskas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 3) vai, pamatojoties uz iepriekšējos punktos minētajiem faktiem, attiecīgā ražojuma definīcija un apraksts jāprecizē, ņemot vērā jaunos apstākļus. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu, vai pašreizējie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus, pētīja: 1) vai jaunajiem ražojuma veidiem, kas minēti pieprasījumā, un attiecīgajam ražojumam ir vienādas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 2) vai eksistē jauni ražojuma veidi, kas atšķiras no pieprasījumā minētajiem, bet kam ir vai var būt attiecīgajam ražojumam analoģiskas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 3) vai, pamatojoties uz iepriekšējos punktos minētajiem faktiem, attiecīgā ražojuma definīcija un apraksts jāprecizē, ņemot vērā jaunos apstākļus.

| (19) | Lai definētu šajā regulā lietotos ķīmiskos un agronomiskos jēdzienus, izmantoja Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (7) (“mēslošanas līdzekļu regula”) ietvertās primāro barības vielu (N, P, K), sekundāro barības vielu (kalcijs, magnijs, nātrijs un sērs), mikroelementu (bors, kobalts, varš, dzelzs, mangāns, molibdēns un cinks), amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu ar augstu slāpekļa saturu (N pārsniedz 28 %), vienkāršu mēslošanas līdzekļu (tikai viena primārā barības viela) un kombinēto minerālmēslu (vairāk par vienu primāro barības vielu) definīcijas. |
| --- | --- |

(19)

Lai definētu šajā regulā lietotos ķīmiskos un agronomiskos jēdzienus, izmantoja Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (7) (“mēslošanas līdzekļu regula”) ietvertās primāro barības vielu (N, P, K), sekundāro barības vielu (kalcijs, magnijs, nātrijs un sērs), mikroelementu (bors, kobalts, varš, dzelzs, mangāns, molibdēns un cinks), amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu ar augstu slāpekļa saturu (N pārsniedz 28 %), vienkāršu mēslošanas līdzekļu (tikai viena primārā barības viela) un kombinēto minerālmēslu (vairāk par vienu primāro barības vielu) definīcijas.

1.   Attiecīgā ražojuma un pieprasījumā minēto jauno ražojumu veidu ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi

| (20) | Attiecīgo ražojumu ražo no amonjaka (NH3) un slāpekļskābes (HNO3), kuru savienojums rada amonija nitrātu (NH4NO3, turpmāk “AN”). N saturs attiecīgajā ražojumā pārsniedz 28 % no svara (parasti tas ir starp 33 % un 34 %). Attiecība starp AN un N saturu, kas ir atkarīga no elementu atomsvara, ir 2,86. Tāpēc, tā kā attiecīgā ražojuma N saturs pārsniedz 28 % no svara, tā AN saturs automātiski pārsniedz 80 % no svara (parasti tas ir starp 94 % un 97 %) (8). Kā minēts 17. apsvērumā, attiecīgais ražojums satur arī papildvielas un/vai barības vielas, kuru kopējais saturs nekad nevar pārsniegt 20 % no svara, ņemot vērā to, ka vismaz 80 % no attiecīgā ražojuma sastāva ir AN. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgo ražojumu ražo no amonjaka (NH3) un slāpekļskābes (HNO3), kuru savienojums rada amonija nitrātu (NH4NO3, turpmāk “AN”). N saturs attiecīgajā ražojumā pārsniedz 28 % no svara (parasti tas ir starp 33 % un 34 %). Attiecība starp AN un N saturu, kas ir atkarīga no elementu atomsvara, ir 2,86. Tāpēc, tā kā attiecīgā ražojuma N saturs pārsniedz 28 % no svara, tā AN saturs automātiski pārsniedz 80 % no svara (parasti tas ir starp 94 % un 97 %) (8). Kā minēts 17. apsvērumā, attiecīgais ražojums satur arī papildvielas un/vai barības vielas, kuru kopējais saturs nekad nevar pārsniegt 20 % no svara, ņemot vērā to, ka vismaz 80 % no attiecīgā ražojuma sastāva ir AN.

| (21) | Divi galvenie parametri, kas raksturo attiecīgā ražojuma ķīmisko sastāvu, ir tas, kā izteikts N saturs, un kopējais N un AN satura līmenis. N ir izteikts kā nitrātu slāpeklis (nitrāta jons NO3-) un amonija slāpeklis (amonjaka jons NH4+), un attiecība starp tiem ir 1:1. N saturs vienmēr pārsniedz 28 % no svara, un tāpēc, kā minēts iepriekš, AN līmenis vienmēr pārsniedz 80 % no svara. |
| --- | --- |

(21)

Divi galvenie parametri, kas raksturo attiecīgā ražojuma ķīmisko sastāvu, ir tas, kā izteikts N saturs, un kopējais N un AN satura līmenis. N ir izteikts kā nitrātu slāpeklis (nitrāta jons NO3-) un amonija slāpeklis (amonjaka jons NH4+), un attiecība starp tiem ir 1:1. N saturs vienmēr pārsniedz 28 % no svara, un tāpēc, kā minēts iepriekš, AN līmenis vienmēr pārsniedz 80 % no svara.

| (22) | Attiecībā uz jaunajiem ražojumu veidiem, kas minēti pieprasījumā, konstatēja, ka tie arī ir ražoti no amonjaka un slāpekļskābes, to N saturs pārsniedz 28 % no svara, un tādējādi AN saturs pārsniedz 80 % no svara. Bez AN šie jaunie ražojumu veidi var saturēt arī papildvielas un/vai barības vielas. Šajos ražojumos N bija izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, un attiecība starp tiem bija aptuveni 1:1. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz jaunajiem ražojumu veidiem, kas minēti pieprasījumā, konstatēja, ka tie arī ir ražoti no amonjaka un slāpekļskābes, to N saturs pārsniedz 28 % no svara, un tādējādi AN saturs pārsniedz 80 % no svara. Bez AN šie jaunie ražojumu veidi var saturēt arī papildvielas un/vai barības vielas. Šajos ražojumos N bija izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, un attiecība starp tiem bija aptuveni 1:1.

| (23) | Tomēr jaunie ražojuma veidi, kas minēti pieprasījumā, tika pakļauti papildu apstrādei, kuras mērķis bija pievienot primārās barības vielas (9), izņemot N, proti, P un/vai K, kuru klātbūtne pārveidoja ražojumu par kombinēto mēslošanas līdzekli (10). Šos kombinētos mēslošanas līdzekļus varēja iegūt ķīmiski vai sajaucot. Neskatoties uz šo primāro barības vielu pievienošanu un izmantoto pārveidošanas veidu (ķīmisko vai sajaukšanu), konstatēja, ka šis process neietekmē nevienu no galvenajām sastāvā esošā AN ķīmiskajām īpašībām, tas ir, N saturu un kopējo N un AN līmeni, kas pārsniedza attiecīgi 28 % un 80 % no svara. |
| --- | --- |

(23)

Tomēr jaunie ražojuma veidi, kas minēti pieprasījumā, tika pakļauti papildu apstrādei, kuras mērķis bija pievienot primārās barības vielas (9), izņemot N, proti, P un/vai K, kuru klātbūtne pārveidoja ražojumu par kombinēto mēslošanas līdzekli (10). Šos kombinētos mēslošanas līdzekļus varēja iegūt ķīmiski vai sajaucot. Neskatoties uz šo primāro barības vielu pievienošanu un izmantoto pārveidošanas veidu (ķīmisko vai sajaukšanu), konstatēja, ka šis process neietekmē nevienu no galvenajām sastāvā esošā AN ķīmiskajām īpašībām, tas ir, N saturu un kopējo N un AN līmeni, kas pārsniedza attiecīgi 28 % un 80 % no svara.

| (24) | Jo īpaši attiecībā uz kopējo N un AN līmeni bija jānošķir kombinētie mēslošanas līdzekļi, kas iegūti ķīmiski un kas iegūti sajaucot. Pirmajā gadījumā konstatēja, ka maksimālais P un/vai K saturs 5 %, kā norādīts pieprasījumā, ir ķīmiski aizvietojams ar AN saturu, kas pārsniedz 80 % (mēslošanas līdzekļos, kuros AN pārsniedz 80 %, P un/vai K satura lielākais intervāls mainās starp 7,4 % un 12 % no svara atkarībā no izmantotā komponenta – ja izmanto amonija polifosfātu – 7,4 %, diamonija fosfātu – 9,2 %, monoamonija fosfātu – 10,4 % un kālija hlorīdu – 12 %). Mehānisko maisījumu gadījumā konstatēja, ka gala ražojums sastāv no attiecīgā ražojuma granulām vai mikrogranulām, kas samaisītas ar P un/vai K barības vielas saturošām granulām vai mikrogranulām, nodrošinot to, ka vismaz 80 % no mēslošanas līdzekļa kopējā svara ir AN. |
| --- | --- |

(24)

Jo īpaši attiecībā uz kopējo N un AN līmeni bija jānošķir kombinētie mēslošanas līdzekļi, kas iegūti ķīmiski un kas iegūti sajaucot. Pirmajā gadījumā konstatēja, ka maksimālais P un/vai K saturs 5 %, kā norādīts pieprasījumā, ir ķīmiski aizvietojams ar AN saturu, kas pārsniedz 80 % (mēslošanas līdzekļos, kuros AN pārsniedz 80 %, P un/vai K satura lielākais intervāls mainās starp 7,4 % un 12 % no svara atkarībā no izmantotā komponenta – ja izmanto amonija polifosfātu – 7,4 %, diamonija fosfātu – 9,2 %, monoamonija fosfātu – 10,4 % un kālija hlorīdu – 12 %). Mehānisko maisījumu gadījumā konstatēja, ka gala ražojums sastāv no attiecīgā ražojuma granulām vai mikrogranulām, kas samaisītas ar P un/vai K barības vielas saturošām granulām vai mikrogranulām, nodrošinot to, ka vismaz 80 % no mēslošanas līdzekļa kopējā svara ir AN.

| (25) | Attiecībā uz fizikālajām īpašībām konstatēja, ka tās ir cieši saistītas ar agronomiskajiem parametriem, un tādēļ tās var pētīt saistībā ar tiem. Vispār mēslošanas līdzekļa agronomiskās īpašības galvenokārt ir atkarīgas no primāro barības vielu (11) satura, to ķīmiskās formulas un to daudzuma no svara. Balstoties uz šiem trim kritērijiem, konstatēja, ka gan attiecīgajam ražojumam, gan pieprasījumā minētajiem jaunajiem ražojuma veidiem ir vienādas agronomiskās īpašības attiecībā uz to N un AN saturu. N saturs, kas bija vienāds abām ražojumu kategorijām, bija atbilstošs kultūraugu vajadzībai pēc N gan īstermiņā, gan vidējā vai ilgtermiņā. Tiešām, daļu no N, kas bija izteikts kā nitrātu slāpeklis, augi varēja ātri absorbēt, taču daļai, kas izteikta kā amonija slāpeklis, pirms uzsūkšanās bija jāveic papildu apstrāde (fermentācija, izmantojot augsnes baktērijas). Turklāt 28 % robežlielums izrādījās nozīmīgs, lai apmierinātu augu specifiskās vajadzības pēc N, kā tas Kopienas līmenī atzīts ar mēslošanas līdzekļu regulu, kuras 25. pantā noteikts, ka amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus ar augstu slāpekļa saturu par tādiem var definēt tikai tad, ja to N saturs pārsniedz 28 % no svara. Tāpēc augu specifisko vajadzību pēc N tikpat labi var nodrošināt gan attiecīgais ražojums, gan pieprasījumā minētie jaunie ražojumu veidi, neskatoties uz to, ka pēdējie minētie papildus N satur arī citas primārās barības vielas, proti, P un/vai K, kas nevājina N agronomiskās īpašības. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz fizikālajām īpašībām konstatēja, ka tās ir cieši saistītas ar agronomiskajiem parametriem, un tādēļ tās var pētīt saistībā ar tiem. Vispār mēslošanas līdzekļa agronomiskās īpašības galvenokārt ir atkarīgas no primāro barības vielu (11) satura, to ķīmiskās formulas un to daudzuma no svara. Balstoties uz šiem trim kritērijiem, konstatēja, ka gan attiecīgajam ražojumam, gan pieprasījumā minētajiem jaunajiem ražojuma veidiem ir vienādas agronomiskās īpašības attiecībā uz to N un AN saturu. N saturs, kas bija vienāds abām ražojumu kategorijām, bija atbilstošs kultūraugu vajadzībai pēc N gan īstermiņā, gan vidējā vai ilgtermiņā. Tiešām, daļu no N, kas bija izteikts kā nitrātu slāpeklis, augi varēja ātri absorbēt, taču daļai, kas izteikta kā amonija slāpeklis, pirms uzsūkšanās bija jāveic papildu apstrāde (fermentācija, izmantojot augsnes baktērijas). Turklāt 28 % robežlielums izrādījās nozīmīgs, lai apmierinātu augu specifiskās vajadzības pēc N, kā tas Kopienas līmenī atzīts ar mēslošanas līdzekļu regulu, kuras 25. pantā noteikts, ka amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus ar augstu slāpekļa saturu par tādiem var definēt tikai tad, ja to N saturs pārsniedz 28 % no svara. Tāpēc augu specifisko vajadzību pēc N tikpat labi var nodrošināt gan attiecīgais ražojums, gan pieprasījumā minētie jaunie ražojumu veidi, neskatoties uz to, ka pēdējie minētie papildus N satur arī citas primārās barības vielas, proti, P un/vai K, kas nevājina N agronomiskās īpašības.

| (26) | Visbeidzot, attiecībā uz galapatēriņu neviena persona neapstrīdēja – ja tika sasniegts nepieciešamais AN līmenis, gan attiecīgo ražojumu, gan pieprasījumā minētos jaunos ražojumu veidus lauksaimnieki IL lietoja vienām un tām pašām vajadzībām. Šo secinājumu apstiprināja tirgus pētījums, kurā noskaidroja, ka gandrīz visi lauksaimnieki, kas piedalījās pētījumā, attiecīgā ražojuma vieta ir izvēlējušies jaunos ražojuma veidus, jo tie ir lētāki. Šo faktu apstiprināja arī importētājs. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, attiecībā uz galapatēriņu neviena persona neapstrīdēja – ja tika sasniegts nepieciešamais AN līmenis, gan attiecīgo ražojumu, gan pieprasījumā minētos jaunos ražojumu veidus lauksaimnieki IL lietoja vienām un tām pašām vajadzībām. Šo secinājumu apstiprināja tirgus pētījums, kurā noskaidroja, ka gandrīz visi lauksaimnieki, kas piedalījās pētījumā, attiecīgā ražojuma vieta ir izvēlējušies jaunos ražojuma veidus, jo tie ir lētāki. Šo faktu apstiprināja arī importētājs.

| (27) | Turklāt informācijas avoti atsaucās uz šiem jaunajiem ražojuma veidiem kā AN vai NP/NK/NPK. Šie pierādījumi apstiprināja secinājumu, ka piegādātāja tirgus stratēģija (eksportējošā ražotāja un importētāja) un patērētāja uztvere koncentrējās uz kopēju priekšstatu – ka attiecīgais ražojums un jaunie ražojuma veidi apmierina vienas un tās pašas vajadzības. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt informācijas avoti atsaucās uz šiem jaunajiem ražojuma veidiem kā AN vai NP/NK/NPK. Šie pierādījumi apstiprināja secinājumu, ka piegādātāja tirgus stratēģija (eksportējošā ražotāja un importētāja) un patērētāja uztvere koncentrējās uz kopēju priekšstatu – ka attiecīgais ražojums un jaunie ražojuma veidi apmierina vienas un tās pašas vajadzības.

| (28) | Tāpēc secināja, ka no ķīmiskā un fizikālā/agronomiskā viedokļa pieprasījumā minētos jaunos ražojuma veidus nevar uzskatīt par attiecīgo ražojumu, ņemot vērā citu primāro barības vielu, izņemot N, klātbūtni – proti, P un/vai K klātbūtni. Tomēr attiecīgais ražojums un pieprasījumā minētie jaunie ražojuma veidi ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā minēto jauno ražojuma veidu AN sastāvs, papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc secināja, ka no ķīmiskā un fizikālā/agronomiskā viedokļa pieprasījumā minētos jaunos ražojuma veidus nevar uzskatīt par attiecīgo ražojumu, ņemot vērā citu primāro barības vielu, izņemot N, klātbūtni – proti, P un/vai K klātbūtni. Tomēr attiecīgais ražojums un pieprasījumā minētie jaunie ražojuma veidi ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā minēto jauno ražojuma veidu AN sastāvs, papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo ražojumu.

2.   Attiecīgā ražojuma un pieprasījumā neminēto jauno ražojuma veidu ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi

| (29) | Pārbaudīja arī to, vai ir jauni ražojuma veidi, izņemot pieprasījumā minētos, kuriem ir vai varētu būt tādas pašas būtiskākās ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi kā attiecīgajam ražojumam un kuriem tāpēc jāpiemēro tādi paši noteikumi kā attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(29)

Pārbaudīja arī to, vai ir jauni ražojuma veidi, izņemot pieprasījumā minētos, kuriem ir vai varētu būt tādas pašas būtiskākās ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi kā attiecīgajam ražojumam un kuriem tāpēc jāpiemēro tādi paši noteikumi kā attiecīgajam ražojumam.

| (30) | Kā minēts iepriekš, tās attiecīgajam ražojumam raksturīgās galvenās ķīmiskās īpašības, kas nosaka agronomiskos parametrus, ir N saturs un kopējais N un AN līmenis. Tādejādi izpētīja, vai citi mēslošanas līdzekļi satur vai var saturēt N, kas izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, tādā daudzumā, kas pārsniedz 28 % no svara (un līdz ar to AN tādā daudzumā, kas pārsniedz 80 % no svara). |
| --- | --- |

(30)

Kā minēts iepriekš, tās attiecīgajam ražojumam raksturīgās galvenās ķīmiskās īpašības, kas nosaka agronomiskos parametrus, ir N saturs un kopējais N un AN līmenis. Tādejādi izpētīja, vai citi mēslošanas līdzekļi satur vai var saturēt N, kas izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, tādā daudzumā, kas pārsniedz 28 % no svara (un līdz ar to AN tādā daudzumā, kas pārsniedz 80 % no svara).

| (31) | Identificēja šādus jaunus ražojuma veidus: 1) amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 29 00), 2) kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 60 00), 3) magnija jauktie sāļi un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 90 00) un 4) NPK, NP un NK mēslošanas līdzekļi, kuru P, K vai PK saturs pārsniedz pieprasījumā noteikto (5 %), bet ne robežvērtību, kas ķīmiski ir iespējama, N saturam pārsniedzot 28 % (skatīt 24. apsvērumu). Šis saraksts nav pilnīgs. |
| --- | --- |

(31)

Identificēja šādus jaunus ražojuma veidus: 1) amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 29 00), 2) kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 60 00), 3) magnija jauktie sāļi un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 90 00) un 4) NPK, NP un NK mēslošanas līdzekļi, kuru P, K vai PK saturs pārsniedz pieprasījumā noteikto (5 %), bet ne robežvērtību, kas ķīmiski ir iespējama, N saturam pārsniedzot 28 % (skatīt 24. apsvērumu). Šis saraksts nav pilnīgs.

| (32) | Attiecībā uz galapatēriņa veidiem konstatēja, ka ķīmiskā struktūra un agronomiskās īpašības ir tādas, lai jaunos ražojuma veidus padarītu piemērotus lietošanai tādā pašā nolūkā kā attiecīgo ražojumu, ja vien to N saturs bija pietiekams, proti, pārsniedza 28 % no svara (un tādējādi AN pārsniedza 80 % no svara). |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz galapatēriņa veidiem konstatēja, ka ķīmiskā struktūra un agronomiskās īpašības ir tādas, lai jaunos ražojuma veidus padarītu piemērotus lietošanai tādā pašā nolūkā kā attiecīgo ražojumu, ja vien to N saturs bija pietiekams, proti, pārsniedza 28 % no svara (un tādējādi AN pārsniedza 80 % no svara).

| (33) | Tāpēc secināja, ka attiecīgais ražojums un jaunie ražojuma veidi, kas nav minēti pieprasījumā, ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā neminēto jauno ražojumu AN saturs un papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc secināja, ka attiecīgais ražojums un jaunie ražojuma veidi, kas nav minēti pieprasījumā, ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā neminēto jauno ražojumu AN saturs un papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo ražojumu.

| (34) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nebija attaisnojama to mēslošanas līdzekļu iekļaušana, kas pieprasījumā netika atzīmēti kā problemātiski. Šajā ziņā ir jāatzīmē, ka izmeklēšanas mērķis bija iekļaut jaunus ražojumu veidus, kurus varētu uzskatīt par attiecīgo ražojumu, jo tiem būtībā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pazīmes un pamatpielietojums. Tāpēc paziņojumā par sākšanu atsaucās uz “jauniem ražojumu veidiem” bez papildu detaļām attiecībā uz to ķīmisko sastāvu, lai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pārbaudītu, vai un kādi jaunu ražojumu veidi jāiekļauj. Tāpēc tika nolemts, ka visu veidu mēslošanas līdzekļi, kuros ir iekļauts attiecīgais ražojums, un to tarifikācija varētu tikt izmeklēta un iekļauta šajā regulā. Šā iemesla dēļ pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(34)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nebija attaisnojama to mēslošanas līdzekļu iekļaušana, kas pieprasījumā netika atzīmēti kā problemātiski. Šajā ziņā ir jāatzīmē, ka izmeklēšanas mērķis bija iekļaut jaunus ražojumu veidus, kurus varētu uzskatīt par attiecīgo ražojumu, jo tiem būtībā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pazīmes un pamatpielietojums. Tāpēc paziņojumā par sākšanu atsaucās uz “jauniem ražojumu veidiem” bez papildu detaļām attiecībā uz to ķīmisko sastāvu, lai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pārbaudītu, vai un kādi jaunu ražojumu veidi jāiekļauj. Tāpēc tika nolemts, ka visu veidu mēslošanas līdzekļi, kuros ir iekļauts attiecīgais ražojums, un to tarifikācija varētu tikt izmeklēta un iekļauta šajā regulā. Šā iemesla dēļ pieprasījums bija jānoraida.

3.   Secinājumi

| (35) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, secina, ka visi jaunie ražojuma veidi jāuzskata par attiecīgo ražojumu tikai attiecībā uz to AN saturu – ja vien tas pārsniedz 80 % no svara – kopā ar papildvielām un barības vielām, bet ne attiecībā uz primāro barības vielu P un K saturu. Tāpēc, lai piemērotu pašreizējos pasākumus tikai attiecībā uz attiecīgo ražojumu, kas iekļauts visos jaunajos ražojuma veidos, attaisnota šķiet proporcionāla pašreizējo pasākumu piemērošana. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, secina, ka visi jaunie ražojuma veidi jāuzskata par attiecīgo ražojumu tikai attiecībā uz to AN saturu – ja vien tas pārsniedz 80 % no svara – kopā ar papildvielām un barības vielām, bet ne attiecībā uz primāro barības vielu P un K saturu. Tāpēc, lai piemērotu pašreizējos pasākumus tikai attiecībā uz attiecīgo ražojumu, kas iekļauts visos jaunajos ražojuma veidos, attaisnota šķiet proporcionāla pašreizējo pasākumu piemērošana.

| (36) | Saistībā ar šo uzskata, ka, importējot amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus (12), kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara, pašreizējie pasākumi ir jāpiemēro proporcionāli to AN un citu papildvielu un barības vielu saturam. Lai vienkāršotu muitas procedūras un piemērotu atbilstošas maksājumu likmes, kas atbilstu attiecīgā ražojuma daudzumam, kas iekļauts mēslošanas līdzekļos, noteica četras nodokļu likmes – katru atbilstošu savai mēslošanas līdzekļu grupai: pirmā – P un/vai K saturs nepārsniedz 3 % no svara, otrā – P un/vai K saturs ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara, trešā – P un/vai K ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara, un ceturtā – P un/vai K saturs ir 9 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 12 % no svara. |
| --- | --- |

(36)

Saistībā ar šo uzskata, ka, importējot amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus (12), kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara, pašreizējie pasākumi ir jāpiemēro proporcionāli to AN un citu papildvielu un barības vielu saturam. Lai vienkāršotu muitas procedūras un piemērotu atbilstošas maksājumu likmes, kas atbilstu attiecīgā ražojuma daudzumam, kas iekļauts mēslošanas līdzekļos, noteica četras nodokļu likmes – katru atbilstošu savai mēslošanas līdzekļu grupai: pirmā – P un/vai K saturs nepārsniedz 3 % no svara, otrā – P un/vai K saturs ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara, trešā – P un/vai K ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara, un ceturtā – P un/vai K saturs ir 9 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 12 % no svara.

| (37) | Nobeigumā secināja, ka attiecīgā ražojuma apraksts, kas izklāstīts sākotnējo regulu rezolutīvajā daļā, ir jāprecizē: vārdu savienojums “amonija nitrāts” ir jāaizstāj ar tekstu “cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara”, tā apliecinot, ka dažiem mēslošanas līdzekļiem AN saturs pārsniedz 80 % no svara un N saturs, izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis pārsniedz 28 % no svara, lai izvairītos no attiecīgā ražojuma un tā galvenās sastāvdaļas (AN) jaukšanas. |
| --- | --- |

(37)

Nobeigumā secināja, ka attiecīgā ražojuma apraksts, kas izklāstīts sākotnējo regulu rezolutīvajā daļā, ir jāprecizē: vārdu savienojums “amonija nitrāts” ir jāaizstāj ar tekstu “cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara”, tā apliecinot, ka dažiem mēslošanas līdzekļiem AN saturs pārsniedz 80 % no svara un N saturs, izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis pārsniedz 28 % no svara, lai izvairītos no attiecīgā ražojuma un tā galvenās sastāvdaļas (AN) jaukšanas.

| (38) | Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret pašreizējo pasākumu paplašināšanu attiecībā uz citiem ražojumiem, kas nav attiecīgie ražojumi. Jāatgādina, ka iepriekš minētie secinājumi neparedz pašreizējo pasākumu paplašināšanu kā tādu attiecībā uz jauniem ražojumu veidiem, bet gan tikai to proporcionālu piemērošanu attiecīgajam ražojumam, kas iekļauts jaunajos ražojumu veidos, |
| --- | --- |

(38)

Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret pašreizējo pasākumu paplašināšanu attiecībā uz citiem ražojumiem, kas nav attiecīgie ražojumi. Jāatgādina, ka iepriekš minētie secinājumi neparedz pašreizējo pasākumu paplašināšanu kā tādu attiecībā uz jauniem ražojumu veidiem, bet gan tikai to proporcionālu piemērošanu attiecīgajam ražojumam, kas iekļauts jaunajos ražojumu veidos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

| 1) | Regulas (EK) Nr. 658/2002 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu cietiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru izcelsme ir Krievijā, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”. |
| --- | --- |

1)

Regulas (EK) Nr. 658/2002 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu cietiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru izcelsme ir Krievijā, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”.

| 2) | Regulas (EK) Nr. 132/2001 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu cietiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru izcelsme ir Ukrainā, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 132/2001 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu cietiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru izcelsme ir Ukrainā, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”.

| 3) | Regulas (EK) Nr. 658/2002 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmi nosaka kā euro izteiktu summu par vienu tonnu, kā norādīts turpmāk:








  Ražojuma apraksts | KN kods | TARIC kods | Fiksēta maksājuma summa
  (euro par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos |

3)

Regulas (EK) Nr. 658/2002 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmi nosaka kā euro izteiktu summu par vienu tonnu, kā norādīts turpmāk:

Ražojuma apraksts

KN kods

TARIC kods

Fiksēta maksājuma summa

(euro par tonnu)

—

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

3102 30 90

—

47,07

| — | Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara |
| --- | --- |

—

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

3102 40 90

—

47,07

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 29 00

10

47,07

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 60 00

10

47,07

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 90 00

10

47,07

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija

3105 10 00

10

47,07

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 10 00

20

45,66

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 10 00

30

44,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 10 00

40

42,83

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 10 00

50

41,42

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 20 10

30

45,66

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 20 10

40

44,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 %

3105 20 10

50

42,83

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 20 10

60

41,42

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 51 00

10

45,66

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 51 00

20

44,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 51 00

30

42,83

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 51 00

40

42,17

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 59 00

10

45,66

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 59 00

20

44,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 59 00

30

42,83

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 59 00

40

42,17

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 90 91

30

45,66

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 90 91

40

44,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 90 91

50

42,83

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 90 91

60

41,42”

| 4) | Regulas (EK) Nr. 132/2001 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmi nosaka kā euro izteiktu summu par vienu tonnu, kā norādīts turpmāk:








  Ražojuma apraksts | KN kods | TARIC kods | Fiksēta maksājuma summa
  (euro par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos |

4)

Regulas (EK) Nr. 132/2001 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmi nosaka kā euro izteiktu summu par vienu tonnu, kā norādīts turpmāk:

Ražojuma apraksts

KN kods

TARIC kods

Fiksēta maksājuma summa

(euro par tonnu)

—

Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

3102 30 90

—

33,25

| — | Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara |
| --- | --- |

—

Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

3102 40 90

—

33,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 29 00

10

33,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 60 00

10

33,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

3102 90 00

10

33,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija

3105 10 00

10

33,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 10 00

20

32,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 10 00

30

31,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 10 00

40

30,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 10 00

50

29,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 20 10

30

32,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 20 10

40

31,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 %

3105 20 10

50

30,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 20 10

60

29,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 51 00

10

32,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 51 00

20

31,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 51 00

30

30,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 51 00

40

29,79

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

3105 59 00

10

32,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 59 00

20

31,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 59 00

30

30,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

3105 59 00

40

29,79

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

3105 90 91

30

32,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

3105 90 91

40

31,25

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

3105 90 91

50

30,26

| — | Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara |
| --- | --- |

—

Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara

3105 90 91

60

29,26”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2005. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.

2

(3)  OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.

3

(4)  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp.).

4

(5)  OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 993/2004.

5

(6)  Attiecībā uz “sekundāru barības vielu” un “mikroelementu” definīciju skat. šīs regulas 19. apsvērumu un Regulas (EK) Nr. 2003/2003 2. panta c) un d) apakšpunktu (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

7

(8)  N atomsvars ir 14,0067, H (ūdeņraža) – 1,00794 un O (skābekļa) – 15,9994. Tāpēc kopējais AN svars ir 80,04, no kura 28,01 ir N. Attiecība starp AN un N atbilst 2,86.

8

(9)  Skat. šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta b) punktā.

9

(10)  Skat. šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta j) punktā.

10

(11)  Skat. šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta b) punktā.

11

(12)  Saskaņā ar definīciju, kas sniegta mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta j) punktā.

12

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 946/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 22. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 55,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 45,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 81,6 |
| 999 | 81,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 59,1 |
| 528 | 48,3 |
| 624 | 71,4 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,9 |
| 400 | 97,4 |
| 404 | 90,8 |
| 508 | 90,3 |
| 512 | 70,9 |
| 528 | 69,7 |
| 720 | 51,3 |
| 804 | 91,0 |
| 999 | 81,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,7 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 300,3 |
| 400 | 358,1 |
| 999 | 329,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 158,3 |
| 999 | 158,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 130,1 |
| 624 | 165,1 |
| 999 | 147,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

55,3

204

35,2

999

45,3

0707 00 05

052

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

81,6

999

81,6

0805 50 10

388

59,1

528

48,3

624

71,4

999

59,6

0808 10 80

388

92,9

400

97,4

404

90,8

508

90,3

512

70,9

528

69,7

720

51,3

804

91,0

999

81,8

0809 10 00

052

187,7

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

300,3

400

358,1

999

329,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

158,3

999

158,3

0809 40 05

052

130,1

624

165,1

999

147,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 947/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2771/1999 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervences pasākumiem sviesta un krējuma tirgū (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2771/1999 2. pantā paredzēts, ka Komisija sāk vai pārtrauc kādā dalībvalstī iepirkumus, tiklīdz konstatēts, ka tirgus cena šajā dalībvalstī divu secīgu nedēļu laikā atkarībā no gadījuma vai nu nesasniedz līmeni 92 % no intervences cenas, vai arī ir vienāda ar to vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 2. pantā paredzēts, ka Komisija sāk vai pārtrauc kādā dalībvalstī iepirkumus, tiklīdz konstatēts, ka tirgus cena šajā dalībvalstī divu secīgu nedēļu laikā atkarībā no gadījuma vai nu nesasniedz līmeni 92 % no intervences cenas, vai arī ir vienāda ar to vai pārsniedz to.

| (2) | Pēdējais to dalībvalstu saraksts, kurās tiek apturēti intervences pasākumi, tika izveidots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2005 (3). Šis saraksts ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunās tirgus cenas, ko Apvienotā Karaliste paziņoja, piemērojot 8. pantu Regulā (EK) Nr. 2771/1999. Skaidrības labad ir jāaizstāj šis saraksts un jāatceļ Regula (EK) Nr. 877/2005, |
| --- | --- |

(2)

Pēdējais to dalībvalstu saraksts, kurās tiek apturēti intervences pasākumi, tika izveidots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2005 (3). Šis saraksts ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunās tirgus cenas, ko Apvienotā Karaliste paziņoja, piemērojot 8. pantu Regulā (EK) Nr. 2771/1999. Skaidrības labad ir jāaizstāj šis saraksts un jāatceļ Regula (EK) Nr. 877/2005,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Sviesta iepirkumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā, tiek apturēti Beļģijā, Dānijā, Kiprā, Ungārijā, Maltā, Grieķijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā, Slovēnijā, Zviedrijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē.

2. pants

Regula (EK) Nr. 877/2005 tiek atcelta.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 146, 10.6.2005., 11. lpp.

3

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 948/2005

(2005. gada 22. jūnijs)

par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kurš izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (3), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi 98 EUR par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi 98 EUR par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešām valstīm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu nedēļā no 2005. gada 13. līdz 17. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas pārsniedz minētās Regulas 22. panta 2. punktā norādīto CXL koncesiju cukura sadalījuma apjomu pa izcelsmes valstīm. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu nedēļā no 2005. gada 13. līdz 17. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par kopējo apjomu, kas pārsniedz minētās Regulas 22. panta 2. punktā norādīto CXL koncesiju cukura sadalījuma apjomu pa izcelsmes valstīm.

| (5) | Šajā gadījumā Komisijai jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts, |
| --- | --- |

(5)

Šajā gadījumā Komisijai jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz importa atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2005. gada 13. līdz 17. jūnijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 568/2005 (OV L 97, 15.4.2005, 9 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ĀKK–INDIJAS preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 II sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 0 | Sasniegts |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Sasniegts |
| Gajāna | 0 | Sasniegts |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 0 | Sasniegts |
| Maurīcija | 0 | Sasniegts |
| Mozambika | 0 | Sasniegts |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Barbadosa

100

Beliza

0

Sasniegts

Kongo

100

Fidži

0

Sasniegts

Gajāna

0

Sasniegts

Indija

0

Sasniegts

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

0

Sasniegts

Maurīcija

0

Sasniegts

Mozambika

0

Sasniegts

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

0

Sasniegts

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Sasniegts

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gajāna | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 100 | |
| Mozambika | 100 | |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 100 | |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Barbadosa

100

Beliza

100

Kongo

100

Fidži

100

Gajāna

100

Indija

100

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

100

Maurīcija

100

Mozambika

100

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

100

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

ĀKK–INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Indija

0

Sasniegts

ĀKK

100

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Indija

100

ĀKK

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 IV sadaļa

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| Kuba | 0 | Sasniegts |
| Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Brazīlija

0

Sasniegts

Kuba

0

Sasniegts

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005 | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 100 | |
| Kuba | 100 | |
| Citas trešās valstis | 100 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 13.–17.6.2005

Limits

Brazīlija

100

Kuba

100

Citas trešās valstis

100

Sasniegts

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 949/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar ko slēdz konkursa procedūru par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro, ievedot Spānijā sorgo no trešām valstīm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Kopienas starptautiskās saistības daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas satvarā (2), jāparedz nosacījumi, ar kādiem Spānijā ievest noteiktu daudzumu sorgo. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Kopienas starptautiskās saistības daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas satvarā (2), jāparedz nosacījumi, ar kādiem Spānijā ievest noteiktu daudzumu sorgo.

| (2) | Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regulā (EK) Nr. 1839/95, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo ievešanai Spānijā un kukurūzas ievešanai Portugālē (3), paredzēts noteiktu 2. pantā minētu aizstājproduktu ievedumus iegrāmatot, ņemot vērā kvotās pieejamos daudzumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 26. jūlija Regulā (EK) Nr. 1839/95, kas apstiprina noteikumus, ar kādiem var iesniegt pieteikumus par tarifa kvotām kukurūzas un sorgo ievešanai Spānijā un kukurūzas ievešanai Portugālē (3), paredzēts noteiktu 2. pantā minētu aizstājproduktu ievedumus iegrāmatot, ņemot vērā kvotās pieejamos daudzumus.

| (3) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (4) uzsāka konkursa procedūru par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro, ievedot Spānijā sorgo no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (4) uzsāka konkursa procedūru par ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro, ievedot Spānijā sorgo no trešām valstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1839/95 1. pantā paredzētajai gada kvotai atbilstīgais daudzums ir sasniegts, un tādēļ ir jāslēdz konkursa procedūra un jāatceļ Regula (EK) Nr. 2275/2004. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1839/95 1. pantā paredzētajai gada kvotai atbilstīgais daudzums ir sasniegts, un tādēļ ir jāslēdz konkursa procedūra un jāatceļ Regula (EK) Nr. 2275/2004.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Slēdz atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2275/2004 uzsākto konkursa procedūru par Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētā ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko piemēro sorgo ievešanai Spānijā.

2.   Atceļ Regulu (EK) Nr. 2275/2004.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

(4)  OV L 396, 31.12.2004., 32. lpp.

4

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 950/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas kopienasKopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par Kopienas eksportētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par Kopienas eksportētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ, kā arī ņemot vērā augļu un dārzeņu eksporta sezonālo raksturu, katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. Šie daudzumi jānosaka, ņemot vērā to, ka attiecīgie produkti samērā ātri bojājas. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ, kā arī ņemot vērā augļu un dārzeņu eksporta sezonālo raksturu, katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. Šie daudzumi jānosaka, ņemot vērā to, ka attiecīgie produkti samērā ātri bojājas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu, kompensācijas jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu, kompensācijas jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti.

| (5) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktam cenas Kopienas tirgū ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktam cenas Kopienas tirgū ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa.

| (7) | Lobītu mandeļu un lazdu riekstu, kā arī nelobītu valriekstu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos. |
| --- | --- |

(7)

Lobītu mandeļu un lazdu riekstu, kā arī nelobītu valriekstu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos.

| (8) | Rieksti ir produkti, ko var samērā ilgi uzglabāt, un eksporta kompensācijas var noteikt ilgākiem laikposmiem. |
| --- | --- |

(8)

Rieksti ir produkti, ko var samērā ilgi uzglabāt, un eksporta kompensācijas var noteikt ilgākiem laikposmiem.

| (9) | Lai efektīvāk varētu izmantot pieejamos resursus, kā arī, ņemot vērā Kopienas eksporta struktūru, eksporta kompensācijas par riekstiem jānosaka, ievērojot A1 sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

Lai efektīvāk varētu izmantot pieejamos resursus, kā arī, ņemot vērā Kopienas eksporta struktūru, eksporta kompensācijas par riekstiem jānosaka, ievērojot A1 sistēmu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensāciju likmes attiecībā uz riekstiem izvešanas atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš un paredzētie daudzumi noteikti šīs regulas pielikumā.

2.   Atļaujas, kas izsniegtas saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā paredzēto pārtikas atbalstu nepiemēro šīs regulas pielikumā paredzētajiem atbilstīgajiem daudzumiem.

3.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1961/2001 5. panta 6. punktu, A1 tipa atļauju derīguma termiņš ir trīs mēneši.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003, 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

2005. gada 22. jūnija Regulai – eksporta kompensācijas par riekstiem (A1 sistēma)

Atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš: no 2005. gada 24. jūnijā līdz 2005. gada 8. septembrin.

| Produktu kods (1) | Galamērķis (2) | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0802 12 90 9000 | A00 | 45 | 1 426 |
| 0802 21 00 9000 | A00 | 53 | 569 |
| 0802 22 00 9000 | A00 | 103 | 3 929 |
| 0802 31 00 9000 | A00 | 66 | 588 |

Produktu kods (1)

Galamērķis (2)

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0802 12 90 9000

A00

45

1 426

0802 21 00 9000

A00

53

569

0802 22 00 9000

A00

103

3 929

0802 31 00 9000

A00

66

588

---

(1)  Produktu kodi noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  Sērijas “A” galamērķu kodi noteikti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā. Galamērķu ciparu kodi noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 951/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa.

| (7) | Tomāti, apelsīni, galda vinogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos. |
| --- | --- |

(7)

Tomāti, apelsīni, galda vinogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos.

| (8) | Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz sistēmu A1 kompensācijas likme, kompensācijas pieteikšanas periods un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā. Attiecībā uz sistēmu B orientējošās kompensācijas likmes, atļauju pieteikumu iesniegšanas laikposms un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā.

2.   Saskaņā ar pārtikas atbalstu izdotās atļaujas, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā, neattiecina uz daudzumiem, kas paredzēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 22. jūnija regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

| Produkta kods (1) | Galamērķis (2) | Sistēma A1
  Kompensācijas pieprasīšanas periods: 24.6.2005–8.9.2005 | Sistēma B
  Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods: 1.7.2005–15.9.2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) | Orientējošā kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 35 | | 35 | 1 874 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 38 | | 38 | 615 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 25 | | 25 | 6 627 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 36 | | 36 | 19 233 |
| 0809 30 10 9100 | A00 | 13 | | 13 | 9 708 |
| 0809 30 90 9100 |

Produkta kods (1)

Galamērķis (2)

Sistēma A1

Kompensācijas pieprasīšanas periods: 24.6.2005–8.9.2005

Sistēma B

Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods: 1.7.2005–15.9.2005

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

Orientējošā kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0702 00 00 9100

F08

35

35

1 874

0805 10 20 9100

A00

38

38

615

0806 10 10 9100

A00

25

25

6 627

0808 10 80 9100

F09

36

36

19 233

0809 30 10 9100

A00

13

13

9 708

0809 30 90 9100

---

(1)  Produktu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  A sērijas galamērķu kodi definēti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā.

Skaitliskie galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

| F03 | : | Visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna. |
| F08 | : | Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| F09 | : | Šādi galamērķi:






  — | Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija, |

F03

:

Visi galamērķi, izņemot Šveici.

F04

:

Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna.

F08

:

Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

F09

:

Šādi galamērķi:

—

Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija,

| — | Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku, |
| --- | --- |

—

Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku,

| — | galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 952/2005

(2005. gada 22. jūnijs),

ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/95 (2) noteica sīki izstrādātus noteikumus par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, izņemot kompensācijas par pievienoto cukuru. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/95 (2) noteica sīki izstrādātus noteikumus par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, izņemot kompensācijas par pievienoto cukuru.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. Regulas (EK) Nr. 2201/96 18. panta 4. punkts paredz, ka tad, ja kompensācija par cukuru, kas pievienots 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, nav pietiekama, lai šos produktus varētu eksportēt, piemēro kompensāciju, kas noteikta saskaņā ar minētās regulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. Regulas (EK) Nr. 2201/96 18. panta 4. punkts paredz, ka tad, ja kompensācija par cukuru, kas pievienots 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, nav pietiekama, lai šos produktus varētu eksportēt, piemēro kompensāciju, kas noteikta saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 2. punktu, kompensācijas ir jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu pārstrādes produktu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 2. punktu, kompensācijas ir jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu pārstrādes produktu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti.

| (5) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 3. punktam Kopienas tirgus cenas ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 3. punktam Kopienas tirgus cenas ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa.

| (7) | Īslaicīgai glabāšanai konservētu ķiršu, mizotu tomātu, konservētu ķiršu, sagatavotu lazdu riekstu, dažu apelsīnu sulu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos. |
| --- | --- |

(7)

Īslaicīgai glabāšanai konservētu ķiršu, mizotu tomātu, konservētu ķiršu, sagatavotu lazdu riekstu, dažu apelsīnu sulu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos.

| (8) | Tāpēc jānosaka kompensācijas likmes un paredzētie daudzumi. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc jānosaka kompensācijas likmes un paredzētie daudzumi.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārstrādes produktu komitejas viedokli, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārstrādes produktu komitejas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas likmes augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, pieteikumu iesniegšanas termiņš, atļauju izsniegšanas termiņš un paredzētie daudzumi ir noteikti pielikumā.

2.   Atļaujas, kas izsniegtas saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā paredzēto pārtikas atbalstu, nepiemēro daudzumiem, kuri paredzēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 386/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 25. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 498/2004 (OV L 80, 18.3.2004., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 22. jūnija Regulai, ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

Atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš: no 2005. gada 24. jūnija līdz 24. oktobrim.

Atļauju izsniegšanas termiņš: no 2005. gada jūlija līdz oktobrim.

| Produkta kods (1) | Galamērķa kods (2) | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 595 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Produkta kods (1)

Galamērķa kods (2)

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

595

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Produktu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā.

Galamērķu ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:

| F06 | visi galamērķi, izņemot Ziemeļameriku. |
| --- | --- |
| F10 | visi galamērķi, izņemot ASV un Bulgāriju. |

F06

visi galamērķi, izņemot Ziemeļameriku.

F10

visi galamērķi, izņemot ASV un Bulgāriju.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 13. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

(2005/453/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vēra Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

ņemot vērā Lietuvas valdības iesniegto kandidatūru,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā:

pēc Arvydas ŽYGIS kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 10. janvārī, ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Vitas MAČIULIS kungu ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Arvydas ŽYGIS kungu uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 20. septembrim.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.

1

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/25

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 13. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

(2005/454/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

ņemot vērā Francijas valdības iesniegto kandidatūru,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā:

pēc Noël DUPUY kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 2. februārī, ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Bruno CLERGEOT kungu ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Noël DUPUY kungu, uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 20. septembrim.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.

1

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 13. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

(2005/455/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2002/758/EK, Euratom (2002. gada 17. septembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus laikposmam no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

ņemot vērā Lietuvas valdības izvirzīto kandidatūru,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā:

pēc Aldona BALSIENĖ kundzes atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 10. janvārī, ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 20. septembrim Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amatā tiek iecelta Daiva KVEDARAITĖ kundze, aizstājot Aldona BALSIENĖ kundzi.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.

1

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 13. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

(2005/456/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2002/758/EK, Euratom (2002. gada 17. septembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus laikposmam no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

ņemot vērā Itālijas valdības izvirzīto kandidatūru,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

tā kā:

pēc Giacomino TARICCO kunga atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 28. oktobrī, ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 20. septembrim Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amatā tiek iecelts Angelo GRASSO kungs, aizstājot Giacomino TARICCO kungu.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2005. gada 13. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.

1

---

Komisija

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 4. aprīlis),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1001)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2005/457/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Cargill Incorporated ar Cerestar starpniecību 2003. gada 30. oktobrī lūdza Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(1)

Cargill Incorporated ar Cerestar starpniecību 2003. gada 30. oktobrī lūdza Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm atļauju laist tirgū izomaltulozi kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (2) | Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes 2004. gada 19. martā izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes 2004. gada 19. martā izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu.

| (3) | Sākotnējā novērtējuma ziņojumā iestāde, kas atbild par pārtikas produktu novērtējumu Apvienotajā Karalistē, secinājusi, ka paredzētajā izmantojumā izomaltuloze ir nekaitīga lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējā novērtējuma ziņojumā iestāde, kas atbild par pārtikas produktu novērtējumu Apvienotajā Karalistē, secinājusi, ka paredzētajā izmantojumā izomaltuloze ir nekaitīga lietošanai pārtikā.

| (4) | Komisija 2004. gada 15. aprīlī nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gada 15. aprīlī nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzēto noteikumu 60 dienās tika celti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirgošanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā paredzēto noteikumu 60 dienās tika celti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirgošanu.

| (6) | Dalībvalstu eksperti 2004. gada 10. decembra sanāksmē izskatīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu, ciktāl tas attiecas uz riska novērtējumu, un nolēma, ka turpmāka apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstu eksperti 2004. gada 10. decembra sanāksmē izskatīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu, ciktāl tas attiecas uz riska novērtējumu, un nolēma, ka turpmāka apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi nav vajadzīga.

| (7) | Attiecībā uz informāciju par uzturvielām, kas ietverta izomaltulozi saturošo pārtikas produktu marķējumā un reklāmā, piemēro noteikumus, kuri paredzēti Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvā 90/496/EEK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2). |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz informāciju par uzturvielām, kas ietverta izomaltulozi saturošo pārtikas produktu marķējumā un reklāmā, piemēro noteikumus, kuri paredzēti Padomes 1990. gada 24. septembra Direktīvā 90/496/EEK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu (2).

| (8) | Pamatojoties uz sākotnējo novērtējuma ziņojumu, konstatēts, ka izomaltuloze atbilst minētās regulas 3. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz sākotnējo novērtējuma ziņojumu, konstatēts, ka izomaltuloze atbilst minētās regulas 3. panta 1. punktā paredzētajiem kritērijiem.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izomaltulozi, kas aprakstīta pielikumā, drīkst laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, kura paredzēta izmantošanai pārtikas produktos.

2. pants

Apzīmējumu “izomaltuloze” izvieto uz šā produkta marķējuma vai arī to iekļauj attiecīgo pārtikas produktu sastāvdaļu sarakstā.

Labi redzamā parindē, ko ar apzīmējumu “izomaltuloze” saista zvaigznīte (*), norāda: “izomaltuloze ir glikozes un fruktozes avots”. Šos vārdus veidojošo burtu lielumam jābūt vismaz tādam pašam kā sastāvdaļu sarakstā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Cargill Incorporated, c/o Cerestar, Havenstraat 84, B-1800 Vilvoorde.

Briselē, 2005. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/120/EK (OV L 333, 20.12.2003., 51. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

IZOMALTULOZES SPECIFIKĀCIJAS

Definīcija

Reducējošs disaharīds, kas sastāv no vienas glikozes grupas un vienas fruktozes grupas, kuras saista alfa-1,6-glikozīdu saite. To iegūst fermentācijas procesā no saharozes. Komerciālais produkts ir monohidrāts.

Ķīmiskais nosaukums

6-O-a-D-glikopiranozil-D-fruktofuranoze, monohidrāts

CAS numurs

13718-94-0

Ķīmiskā formula

C12H22O11 · H2O

Struktūrformula

Image

Formulas svars

360,3 (monohidrāts)

Pamatvielas saturs

Sausā vielā ne mazāk kā 98 %

Apraksts

Balti vai gandrīz balti kristāli ar saldu garšu un praktiski bez smaržas.

Zudums žāvējot

Ne vairāk kā 6,5 % (60 °C, 5 stundas)

Svins

Ne vairāk kā 0,1 mg/kg

Nosaka ar konkrētajam līmenim atbilstīgu atomu absorbcijas metodi. Parauga lielumu un paraugu sagatavošanas metodi var noteikt pēc tās metodes principiem, kas aprakstīta FNP5
   (1), nodaļā “Instrumentālās metodes”.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev.2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials. (Apvienotā FAO un PVO pārtikas piedevu ekspertu komiteja) 1991. g., 322. lpp., angļu valodā – ISBN 92-5-102991-1.

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. jūnijs),

ar ko Itālijai piešķir atkāpi, kura paredzēta 3. panta 2. punktā Padomes Direktīvai 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1826)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/458/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 27. novembra Direktīvu 92/102/EEK par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 92/102/EEK 3. panta 2. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm var atļaut neiekļaut 3. panta 1. punktā minētajā sarakstā saimniecības, kur nav vairāk par trim aitām vai kazām, par kurām neprasa piemaksu, vai vienu cūku, ja šos dzīvniekus īpašnieks paredzējis izmantot pats vai pašpatēriņam un ja pirms pārvietošanas tiem izdara minētajā direktīvā noteiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 92/102/EEK 3. panta 2. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm var atļaut neiekļaut 3. panta 1. punktā minētajā sarakstā saimniecības, kur nav vairāk par trim aitām vai kazām, par kurām neprasa piemaksu, vai vienu cūku, ja šos dzīvniekus īpašnieks paredzējis izmantot pats vai pašpatēriņam un ja pirms pārvietošanas tiem izdara minētajā direktīvā noteiktās pārbaudes.

| (2) | Itālijas iestādes pieprasījušas šo atļauju attiecībā uz saimniecībām, kur nav vairāk par vienu cūku, un devušas pietiekamas garantijas attiecībā uz veterinārajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas iestādes pieprasījušas šo atļauju attiecībā uz saimniecībām, kur nav vairāk par vienu cūku, un devušas pietiekamas garantijas attiecībā uz veterinārajām pārbaudēm.

| (3) | Tādēļ jāļauj Itālijai piemērot atkāpi. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāļauj Itālijai piemērot atkāpi.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Itālijai tiek atļauts piemērot atkāpi, kas paredzēta Direktīvas 92/102/EEK 3. panta 2. punktā attiecībā uz saimniecībām, kur nav vairāk par vienu cūku.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 21. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 355, 5.12.1992., 32. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 21/2004 (OV L 5, 9.1.2004., 8. lpp.).

1

---

| 23.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 22. jūnijs),

ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo pinoksadēna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1839)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/459/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt Kopienas sarakstu par aktīvajām vielām, ko atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt Kopienas sarakstu par aktīvajām vielām, ko atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | Syngenta Ltd.2004. gada 31. martā iesniedza Apvienotās Karalistes iestādēm dokumentāciju par aktīvo vielu pinoksadēnu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Syngenta Ltd.2004. gada 31. martā iesniedza Apvienotās Karalistes iestādēm dokumentāciju par aktīvo vielu pinoksadēnu, pievienojot pieteikumu, kas vajadzīgs, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Apvienotās Karalistes iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par attiecīgo aktīvo vielu atbilst tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā un skar vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā aktīvā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu dokumentācijas iesniedzējs pēc tam to nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm, un to nodeva Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotās Karalistes iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par attiecīgo aktīvo vielu atbilst tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā un skar vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā aktīvā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu dokumentācijas iesniedzējs pēc tam to nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm, un to nodeva Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina tas, ka dokumentāciju principā uzskata par atbilstīgu tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā, un tām prasībām minētās direktīvas III pielikumā, kas skar vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā aktīvā viela. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina tas, ka dokumentāciju principā uzskata par atbilstīgu tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā, un tām prasībām minētās direktīvas III pielikumā, kas skar vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā aktīvā viela.

| (5) | Šis lēmums neierobežo Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, ar ko precizē konkrētus jautājumus saistībā ar dokumentāciju. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums neierobežo Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, ar ko precizē konkrētus jautājumus saistībā ar dokumentāciju.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, tā dokumentācija par šā lēmuma pielikumā identificēto aktīvo vielu, kura iesniegta Komisijai un dalībvalstīm nolūkā panākt šīs vielas iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā, principā atbilst prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas minētās direktīvas II pielikumā.

Iesniegtā dokumentācija atbilst arī tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas minētās direktīvas III pielikumā un skar vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir attiecīgā aktīvā viela, ņemot vērā veidu, kādā līdzekli iecerēts izmantot.

2. pants

Ziņotāja dalībvalsts iespējami īsā laikā, bet ne vēlāk kā vienā gadā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sīki izskata attiecīgo dokumentāciju un informē Komisiju par izskatīšanas rezultātiem, pievienojot ieteikumus par attiecīgās aktīvās vielas iekļaušanu vai neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un minot ar to saistītos nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/34/EK (OV L 125, 18.5.2005., 5. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

AKTĪVĀ VIELA, UZ KO ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Pieteikuma iesniegšanas diena | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pinoksadēns CIPAC numurs vēl nav piešķirts | Syngenta Ltd | 31.3.2004. | Apvienotā Karaliste |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma iesniegšanas diena

Ziņotāja dalībvalsts

1.

Pinoksadēns CIPAC numurs vēl nav piešķirts

Syngenta Ltd

31.3.2004.

Apvienotā Karaliste

---