# Euroopa Liidu L 218/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 218 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide23. august 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 218

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide23. august 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1369/2005, 22. august 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1370/2005, 22. august 2005, millega algatatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamine, (millega laiendatakse muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu muuhulgas Iisraelist saadetud kõnealuse toote suhtes) et teha kindlaks võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale, tunnistades kehtetuks dumpinguvastase tollimaksu kõnealuse eksportija impordi suhtes ning kehtestades sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõude | 3 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1369/2005, 22. august 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1370/2005, 22. august 2005, millega algatatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamine, (millega laiendatakse muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu muuhulgas Iisraelist saadetud kõnealuse toote suhtes) et teha kindlaks võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale, tunnistades kehtetuks dumpinguvastase tollimaksu kõnealuse eksportija impordi suhtes ning kehtestades sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõude

3

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 26. oktoober 2004, millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega (Juhtum nr COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4217 all)

   (
  1
  ) | 6 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 26. oktoober 2004, millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega (Juhtum nr COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4217 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4217 all)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 23.8.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 218/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1369/2005,

22. august 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 22. augusti 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 92,9 |
| 999 | 92,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 50,0 |
| 999 | 50,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 528 | 57,8 |
| 999 | 68,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 63,5 |
| 524 | 63,4 |
| 528 | 57,5 |
| 999 | 59,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 80,4 |
| 220 | 164,7 |
| 400 | 186,8 |
| 624 | 192,1 |
| 999 | 156,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 77,6 |
| 400 | 70,7 |
| 404 | 91,1 |
| 508 | 63,2 |
| 512 | 65,0 |
| 528 | 78,0 |
| 720 | 62,1 |
| 804 | 73,3 |
| 999 | 72,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 97,4 |
| 388 | 72,6 |
| 512 | 9,9 |
| 528 | 33,1 |
| 999 | 53,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,8 |
| 999 | 91,8 |
| 0809 40 05 | 052 | 77,4 |
| 624 | 65,0 |
| 999 | 71,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

92,9

999

92,9

0707 00 05

052

50,0

999

50,0

0709 90 70

052

78,8

528

57,8

999

68,3

0805 50 10

382

52,4

388

63,5

524

63,4

528

57,5

999

59,2

0806 10 10

052

80,4

220

164,7

400

186,8

624

192,1

999

156,0

0808 10 80

388

77,6

400

70,7

404

91,1

508

63,2

512

65,0

528

78,0

720

62,1

804

73,3

999

72,6

0808 20 50

052

97,4

388

72,6

512

9,9

528

33,1

999

53,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,8

999

91,8

0809 40 05

052

77,4

624

65,0

999

71,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 23.8.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 218/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 218/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1370/2005,

22. august 2005,

millega algatatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamine, (millega laiendatakse muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu muuhulgas Iisraelist saadetud kõnealuse toote suhtes) et teha kindlaks võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Iisraeli eksportijale, tunnistades kehtetuks dumpinguvastase tollimaksu kõnealuse eksportija impordi suhtes ning kehtestades sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõude

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (1) kaitse kohta dumpinguhindadega impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 13 lõiget 4, ning nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 (2) kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “subsiidiumivastane algmäärus”), eriti selle artiklit 20 ja artikli 23 lõiget 3,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   OLEMASOLEVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrustega (EÜ) nr 1676/2001 (3) ja (EÜ) nr 2597/1999 (4) dumpingu- ja subsiidiumivastased meetmed (edaspidi “esialgsed meetmed”) muuhulgas Indiast pärit PET-kile impordile. Määrustega (EÜ) nr 1975/2004 (5) ja (EÜ) nr 1976/2004 (6) laiendas nõukogu kõnealuseid meetmeid Iisraelist saadetud PET-kilele (edaspidi “laiendatud meetmed”), välja arvatud ühe eraldi nimetatud äriühingu saadetud import. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrustega (EÜ) nr 1676/2001 (3) ja (EÜ) nr 2597/1999 (4) dumpingu- ja subsiidiumivastased meetmed (edaspidi “esialgsed meetmed”) muuhulgas Indiast pärit PET-kile impordile. Määrustega (EÜ) nr 1975/2004 (5) ja (EÜ) nr 1976/2004 (6) laiendas nõukogu kõnealuseid meetmeid Iisraelist saadetud PET-kilele (edaspidi “laiendatud meetmed”), välja arvatud ühe eraldi nimetatud äriühingu saadetud import.

B.   LÄBIVAATAMISTAOTLUS

| (2) | Komisjon on saanud Iisraelist saadetud PET-kile impordile laiendatud dumpingu- ja subsiidiumivastastest meetmetest vabastamise taotluse vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artiklile 20 ja artikli 23 lõikele 3. Taotluse esitas Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd (edaspidi “taotleja”). Taotleja on tootja Iisraelis (edaspidi “asjaomane riik”). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on saanud Iisraelist saadetud PET-kile impordile laiendatud dumpingu- ja subsiidiumivastastest meetmetest vabastamise taotluse vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artiklile 20 ja artikli 23 lõikele 3. Taotluse esitas Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd (edaspidi “taotleja”). Taotleja on tootja Iisraelis (edaspidi “asjaomane riik”).

C.   TOODE

| (3) | Vaatluse all on Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile ehk PET-kile (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all. |
| --- | --- |

(3)

Vaatluse all on Iisraelist saadetud polüetüleentereftalaatkile ehk PET-kile (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.

D.   LÄBIVAATAMISE PÕHJUSED

| (4) | Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet CN-koodide ex 3920 62 19 või ex 3920 62 90 all ühendusse uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, st 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2003. Lisaks väidab taotleja, et meetmete laiendamise järel teatati äriühingule esimest korda, et osa tema eksporditud toodetest liigitatakse ühendusse importimisel koodi 3920 62 19 alla ning seetõttu kohaldatakse nende suhtes laiendatud meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet CN-koodide ex 3920 62 19 või ex 3920 62 90 all ühendusse uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, st 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2003. Lisaks väidab taotleja, et meetmete laiendamise järel teatati äriühingule esimest korda, et osa tema eksporditud toodetest liigitatakse ühendusse importimisel koodi 3920 62 19 alla ning seetõttu kohaldatakse nende suhtes laiendatud meetmeid.

| (5) | Lisaks väidab taotleja, et ta ei ole seotud eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid ning et ta ei ole kõrvale hoidnud Indiast pärit PET-kile suhtes kohaldatavatest meetmetest. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks väidab taotleja, et ta ei ole seotud eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid ning et ta ei ole kõrvale hoidnud Indiast pärit PET-kile suhtes kohaldatavatest meetmetest.

E.   MENETLUS

| (6) | Teadaolevaid asjaomaseid ühenduse tootjaid on teavitatud kõnealusest taotlusest ja neile on antud võimalus esitada oma märkused. Ühtegi märkust ei ole esitatud. |
| --- | --- |

(6)

Teadaolevaid asjaomaseid ühenduse tootjaid on teavitatud kõnealusest taotlusest ja neile on antud võimalus esitada oma märkused. Ühtegi märkust ei ole esitatud.

| (7) | Olles uurinud kättesaadavaid tõendeid on komisjon jõudnud järeldusele, et on piisavalt tõendeid selleks, et õigustada uurimise algatamist vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artiklile 20 ja artikli 23 lõikele 3, eesmärgiga teha kindlaks, kas taotlejale võib teha erandi laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(7)

Olles uurinud kättesaadavaid tõendeid on komisjon jõudnud järeldusele, et on piisavalt tõendeid selleks, et õigustada uurimise algatamist vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4 ning subsiidiumivastase algmääruse artiklile 20 ja artikli 23 lõikele 3, eesmärgiga teha kindlaks, kas taotlejale võib teha erandi laiendatud meetmetest.

a)   Küsimustikud

| (8) | Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon taotlejale küsimustiku. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon taotlejale küsimustiku.

b)   Teabe kogumine ja poolte ärakuulamine

| (9) | Kõigil huvitatud pooltel palutakse oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja esitada tõendusmaterjal. Peale seda võib komisjon huvitatud pooled ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(9)

Kõigil huvitatud pooltel palutakse oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja esitada tõendusmaterjal. Peale seda võib komisjon huvitatud pooled ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

F.   KEHTIVA DUMPINGUVASTASE TOLLIMAKSU TÜHISTAMINE JA IMPORDI REGISTREERIMINE

| (10) | Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 tuleb kehtivad dumpinguvastased tollimaksud tühistada vaatlusaluse toote impordi suhtes, kui taotleja toodab ja müüb vaatlusalust toodet ekspordiks ühendusse. Samal ajal tuleb kõnealune import registreerida vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5, selleks et tagada, et juhul kui uurimise tulemusel jõutakse järeldusele taotleja meetmetest kõrvalehoidmise kohta, saaks määrata dumpinguvastaseid tollimakse tagasiulatuvalt uurimise algatamise kuupäevast alates. Taotleja võimalike tulevaste kohustuste suurust ei saa hinnata menetlemise kõnealuse etapi käigus. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4 tuleb kehtivad dumpinguvastased tollimaksud tühistada vaatlusaluse toote impordi suhtes, kui taotleja toodab ja müüb vaatlusalust toodet ekspordiks ühendusse. Samal ajal tuleb kõnealune import registreerida vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5, selleks et tagada, et juhul kui uurimise tulemusel jõutakse järeldusele taotleja meetmetest kõrvalehoidmise kohta, saaks määrata dumpinguvastaseid tollimakse tagasiulatuvalt uurimise algatamise kuupäevast alates. Taotleja võimalike tulevaste kohustuste suurust ei saa hinnata menetlemise kõnealuse etapi käigus.

G.   TÄHTAEG

| (11) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud pooled saavad endast komisjonile teatada, oma seisukohti kirjalikult teatavaks teha ning esitada vastused käesoleva määruse põhjenduse 8 alapunktis a nimetatud küsimustikule või muud teavet, mida tuleb uurimise käigus arvesse võtta, |
| --- | --- | --- |

(11)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud pooled saavad endast komisjonile teatada, oma seisukohti kirjalikult teatavaks teha ning esitada vastused käesoleva määruse põhjenduse 8 alapunktis a nimetatud küsimustikule või muud teavet, mida tuleb uurimise käigus arvesse võtta,

| — | huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (12) | Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(12)

Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (13) | Kui selgub, et huvitatud pooled on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral, |
| --- | --- |

(13)

Kui selgub, et huvitatud pooled on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4 ning määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 20 ja artikli 23 lõikele 3, et teha kindlaks kas CN-koodide ex 3920 62 19 või ex 3920 62 90 all Iisraelist Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Iisrael (TARICi lisakood A691) poolt saadetava polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes peab kohaldama määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 kehtestatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse.

Artikkel 2

Määrusega (EÜ) nr 1975/2004 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks tunnistatakse käesolevaga kehtetuks käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi osas.

Artikkel 3

Tolliasutused peavad võtma asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi registreerimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikele 5. Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma kirjalikud seisukohad ja vastused küsimustikule, mida on nimetatud käesoleva määruse põhjenduse 8 alapunktis a, või muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku määrustes (EÜ) nr 384/96 ja (EÜ) nr 2026/97 sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud pool on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

Peale selle võivad kõik huvitatud pooled sama 40päevase tähtaja jooksul kirjalikult taotleda komisjonilt ärakuulamist.

2.   Kõik huvitatud poolte esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud poole nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksi- ja/või teleksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mille huvitatud pooled saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (7) (“piiratud”) ning vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 19 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 29 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (“tutvumiseks huvitatud pooltele”).

Igasugune teave kõnealuses küsimuses ja/või ärakuulamistaotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32 2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32 2) 295 65 05.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004.

2

(3)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

4

(5)  ELT L 342, 15.11.2004, lk 1.

5

(6)  ELT L 342, 15.11.2004, lk 8.

6

(7)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6, nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 (EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1) artiklile 29 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 12.

7

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 23.8.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 218/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 218/6

---

KOMISJONI OTSUS,

26. oktoober 2004,

millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega

(Juhtum nr COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4217 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/621/EÜ)

26. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu otsuse ühinemise kohta vastavalt nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1) eriti vastavalt nimetatud määruse artikli 8 lõikele 2. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon on juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes ära toodud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel, mille aadress on järgmine: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | 14. oktoobril 2003 sai komisjon määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) artikli 4 kohaselt teatise kavandatava koondumise kohta, mille käigus ettevõte Oracle Corporation (edaspidi “Oracle”, Ameerika Ühendriigid) omandab avaliku ostupakkumise teel ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses ainukontrolli ettevõtte PeopleSoft Inc. (edaspidi “PeopleSoft”, Ameerika Ühendriigid) üle. |
| --- | --- |

(1)

14. oktoobril 2003 sai komisjon määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) artikli 4 kohaselt teatise kavandatava koondumise kohta, mille käigus ettevõte Oracle Corporation (edaspidi “Oracle”, Ameerika Ühendriigid) omandab avaliku ostupakkumise teel ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses ainukontrolli ettevõtte PeopleSoft Inc. (edaspidi “PeopleSoft”, Ameerika Ühendriigid) üle.

| (2) | 17. novembril 2003 algatas komisjon ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohaselt menetluse. Olles põhjalikult uurinud koondumist ja selle tõenäolist mõju asjaomastele klienditurgudele, konkurentidele ja teistele ettevõtjatele, esitas komisjon 12. märtsil 2003 ühinemismääruse artikli 18 kohaselt Oracle’ile oma vastuväited. Vastuväidetes peeti tõenäoliseks, et tehing tekitab turgu valitseva seisundi, mis takistab oluliselt konkurentsi ühisturul ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud piirkonnas. 31. märtsil ja 1. aprillil 2004 toimus Brüsselis asja suuline arutamine. |
| --- | --- |

(2)

17. novembril 2003 algatas komisjon ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohaselt menetluse. Olles põhjalikult uurinud koondumist ja selle tõenäolist mõju asjaomastele klienditurgudele, konkurentidele ja teistele ettevõtjatele, esitas komisjon 12. märtsil 2003 ühinemismääruse artikli 18 kohaselt Oracle’ile oma vastuväited. Vastuväidetes peeti tõenäoliseks, et tehing tekitab turgu valitseva seisundi, mis takistab oluliselt konkurentsi ühisturul ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga hõlmatud piirkonnas. 31. märtsil ja 1. aprillil 2004 toimus Brüsselis asja suuline arutamine.

| (3) | Pärast asja suulist arutamist 7. aprillil 2004 saatis komisjon ühinemismääruse artikli 11 alusel infonõude, kutsudes Oracle’it esitama lisateavet, et komisjon saaks otsuse teha suurema hulga faktide põhjal. Kuna Oracle’ilt vastust ei saadud, võttis komisjon 14. aprillil 2004 ühinemismääruse artikli 11 lõike 5 alusel vastu otsuse, nii et ühinemismääruse artikli 10 lõigetes 1 ja 3 sätestatud ajavahemikud peatati sellest kuupäevast. Pärast Oracle’ilt komisjoni infonõudele vastuse saamist alustati menetluse ajakava taas 7. oktoobrist 2004 jälle edasi. |
| --- | --- |

(3)

Pärast asja suulist arutamist 7. aprillil 2004 saatis komisjon ühinemismääruse artikli 11 alusel infonõude, kutsudes Oracle’it esitama lisateavet, et komisjon saaks otsuse teha suurema hulga faktide põhjal. Kuna Oracle’ilt vastust ei saadud, võttis komisjon 14. aprillil 2004 ühinemismääruse artikli 11 lõike 5 alusel vastu otsuse, nii et ühinemismääruse artikli 10 lõigetes 1 ja 3 sätestatud ajavahemikud peatati sellest kuupäevast. Pärast Oracle’ilt komisjoni infonõudele vastuse saamist alustati menetluse ajakava taas 7. oktoobrist 2004 jälle edasi.

| (4) | Samal ajal komisjoni menetlusega vaatasid tehingut läbi Ameerika Ühendriikide ametiasutused. Ühendriikides algas asja kohtulik arutamine California põhjaringkonna ringkonnakohtus San Franciscos (edaspidi “Põhja-California ringkonnakohus” ja asja kohtulik arutamine “Ühendriikide kohtuasi”) 7. juunil 2004. Põhja-California ringkonnakohus keeldus 9. septembri 2004. aasta kohtuotsusega tehingu suhtes ettekirjutust tegemast. Kohtuliku arutamise käigus avalikustati mitmed ettevõtjatelt saadud tehinguga seotud dokumendid ja need pandi (osaliselt) üles Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi veebilehele. Avalikustatud on ka umbes 30 tunnistaja ütluste ärakirjad. Komisjon on käesolevas otsuses osaliselt kasutanud Ühendriikide kohtuasjast pärit tõendeid. |
| --- | --- |

(4)

Samal ajal komisjoni menetlusega vaatasid tehingut läbi Ameerika Ühendriikide ametiasutused. Ühendriikides algas asja kohtulik arutamine California põhjaringkonna ringkonnakohtus San Franciscos (edaspidi “Põhja-California ringkonnakohus” ja asja kohtulik arutamine “Ühendriikide kohtuasi”) 7. juunil 2004. Põhja-California ringkonnakohus keeldus 9. septembri 2004. aasta kohtuotsusega tehingu suhtes ettekirjutust tegemast. Kohtuliku arutamise käigus avalikustati mitmed ettevõtjatelt saadud tehinguga seotud dokumendid ja need pandi (osaliselt) üles Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi veebilehele. Avalikustatud on ka umbes 30 tunnistaja ütluste ärakirjad. Komisjon on käesolevas otsuses osaliselt kasutanud Ühendriikide kohtuasjast pärit tõendeid.

I.   POOLED

| (5) | Oracle on börsil registreeritud ettevõte, mille lihtaktsiatega kaubeldakse NASDAQil ja mille tegevusaladeks on ettevõtete rakendustarkvara, andmebaaside ja rakendusserverite tarkvara projekteerimine, arendamine, tootmine ja turustamine ning sellega seotud teenused. |
| --- | --- |

(5)

Oracle on börsil registreeritud ettevõte, mille lihtaktsiatega kaubeldakse NASDAQil ja mille tegevusaladeks on ettevõtete rakendustarkvara, andmebaaside ja rakendusserverite tarkvara projekteerimine, arendamine, tootmine ja turustamine ning sellega seotud teenused.

| (6) | PeopleSoft on börsil registreeritud ettevõte, mille aktsiatega kaubeldakse NASDAQil ja mille tegevusaladeks on ettevõtete rakendustarkvara projekteerimine, arendamine, tootmine ja turustamine ning sellega seotud teenused. 2003. aasta juulis omandas PeopleSoft kontrolli samuti rakendustarkvaraga tegeleva Ühendriikide ettevõtte J.D.Edwards (edaspidi “JD Edwards”) üle. |
| --- | --- |

(6)

PeopleSoft on börsil registreeritud ettevõte, mille aktsiatega kaubeldakse NASDAQil ja mille tegevusaladeks on ettevõtete rakendustarkvara projekteerimine, arendamine, tootmine ja turustamine ning sellega seotud teenused. 2003. aasta juulis omandas PeopleSoft kontrolli samuti rakendustarkvaraga tegeleva Ühendriikide ettevõtte J.D.Edwards (edaspidi “JD Edwards”) üle.

II.   TEHING

| (7) | Teatatud tehing seisneb kõikide ringlusse lastud PeopleSofti aktsiate avalikus ostupakkumises. Oracle kuulutas avaliku ostupakkumise välja 9. juunil 2003. Oracle on pakkumise kehtivusaega korduvalt pikendanud. Pakkumine hõlmab ka neid ringlusse lastud aktsiaid, mille PeopleSoft andis välja seoses JD Edwardsi omandamisega. PeopleSoft on ostupakkumise vaidlustanud ja PeopleSofti nõukogu ei toeta pakkumist. |
| --- | --- |

(7)

Teatatud tehing seisneb kõikide ringlusse lastud PeopleSofti aktsiate avalikus ostupakkumises. Oracle kuulutas avaliku ostupakkumise välja 9. juunil 2003. Oracle on pakkumise kehtivusaega korduvalt pikendanud. Pakkumine hõlmab ka neid ringlusse lastud aktsiaid, mille PeopleSoft andis välja seoses JD Edwardsi omandamisega. PeopleSoft on ostupakkumise vaidlustanud ja PeopleSofti nõukogu ei toeta pakkumist.

III.   ASJAOMASED TURUD

Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahendused või -tarkvara

| (8) | Nii Oracle kui ka PeopleSoft müüvad ettevõtete rakendustarkvara. Ettevõtete rakendustarkvara on tarkvara, mis toetab olulisi ärifunktsioone, mis on vajalikud ettevõtte tõhusaks juhtimiseks korporatiivsel või harukontori tasandil, näiteks ettevõtte finantside haldamine, ettevõtte müügi- ja turustustoimingute automatiseerimine või ettevõtte projektidega seotud ressursside haldamine. Kaubanduses valmiskujul kättesaadavat ettevõtete tarkvara nimetatakse pakett-tarkvaraks, et eristada seda spetsiaaltarkvarast, mis täidab samu ülesandeid kui pakettrakendused, kuid on välja töötatud ettevõttesiseselt või välisnõustajate abil. |
| --- | --- |

(8)

Nii Oracle kui ka PeopleSoft müüvad ettevõtete rakendustarkvara. Ettevõtete rakendustarkvara on tarkvara, mis toetab olulisi ärifunktsioone, mis on vajalikud ettevõtte tõhusaks juhtimiseks korporatiivsel või harukontori tasandil, näiteks ettevõtte finantside haldamine, ettevõtte müügi- ja turustustoimingute automatiseerimine või ettevõtte projektidega seotud ressursside haldamine. Kaubanduses valmiskujul kättesaadavat ettevõtete tarkvara nimetatakse pakett-tarkvaraks, et eristada seda spetsiaaltarkvarast, mis täidab samu ülesandeid kui pakettrakendused, kuid on välja töötatud ettevõttesiseselt või välisnõustajate abil.

| (9) | Tootmisharu liigitab tavaliselt ettevõtete rakendustarkvara üldjoontes sarnaste ülesannetega rühmadesse. Käesoleva tehingu puhul on asjaomasteks rühmadeks finantsjuhtimissüsteemid (edaspidi “FMS”) ja inimressursside juhtimine (edaspidi “HR”), mida sageli kutsutakse ühiselt ettevõtte ressursside planeerimiseks. FMS-komplekt sisaldab tavaliselt raamatupidamistarkvara (saadaolevad arved, makstavad arved, pearaamat), planeerimise, eelarve koostamise, aruandluse, ajakorralduse, kuluhalduse ja finantsilise tarneahela tarkvara. HR-komplekt sisaldab isikuandmete, palgahalduse ja soodustuste tarkvara. Teised ettevõtete rakendustarkvara tugisambad on kliendisuhete juhtimine ja tarneahela juhtimine. |
| --- | --- |

(9)

Tootmisharu liigitab tavaliselt ettevõtete rakendustarkvara üldjoontes sarnaste ülesannetega rühmadesse. Käesoleva tehingu puhul on asjaomasteks rühmadeks finantsjuhtimissüsteemid (edaspidi “FMS”) ja inimressursside juhtimine (edaspidi “HR”), mida sageli kutsutakse ühiselt ettevõtte ressursside planeerimiseks. FMS-komplekt sisaldab tavaliselt raamatupidamistarkvara (saadaolevad arved, makstavad arved, pearaamat), planeerimise, eelarve koostamise, aruandluse, ajakorralduse, kuluhalduse ja finantsilise tarneahela tarkvara. HR-komplekt sisaldab isikuandmete, palgahalduse ja soodustuste tarkvara. Teised ettevõtete rakendustarkvara tugisambad on kliendisuhete juhtimine ja tarneahela juhtimine.

| (10) | Komisjon tegi kindlaks, et käesoleva tehingu hindamisel on asjaomasteks tooteturgudeks suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvararakenduste turud. Kuna HR- ja FMS-rakendused ei ole ostjate jaoks asendatavad, peab komisjon neid kaheks eraldi turuks. Suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvararakendused arvestavad suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi, kelle kasutatav tarkvara ja sellega kaasnevad teenused peavad vastama eriti kõrgetele standarditele muuhulgas tarkvara mastabeeritavuse, seadistatavuse, keerukuse, hinna, töökindluse ja kvaliteedi ning müüja tootemargi tunnustatuse osas. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tegi kindlaks, et käesoleva tehingu hindamisel on asjaomasteks tooteturgudeks suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvararakenduste turud. Kuna HR- ja FMS-rakendused ei ole ostjate jaoks asendatavad, peab komisjon neid kaheks eraldi turuks. Suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvararakendused arvestavad suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi, kelle kasutatav tarkvara ja sellega kaasnevad teenused peavad vastama eriti kõrgetele standarditele muuhulgas tarkvara mastabeeritavuse, seadistatavuse, keerukuse, hinna, töökindluse ja kvaliteedi ning müüja tootemargi tunnustatuse osas.

| (11) | Turu-uuring näitas, et suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara omadused erinevad keskklassi toodete omadest. Suure funktsionaalsusega tarkvaralahendused on üldiselt komplekssemad, pakuvad enam võimalusi, rohkem kasutajaid (nii koguarvu kui ka samaaegsete kasutajate poolest), on palju kallimad (2–5 või enam korda) ja suuremate juurutamiskuludega kui keskklassi tarkvara. Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvaral on laiem horisontaalne funktsionaalsus ja sügavam vertikaalne funktsionaalsus. Suure funktsionaalsusega tarkvara peab väga suurt hulka kasutajaid (nt 30 000 töötajat, kes kasutavad ühel ajal tööandja iseteenindusportaali) ja suurt hulka tehinguid ning peab seepärast olema äärmiselt mastabeeritav. Keskklassi toodete puhul on tavaliselt piiriks mõnisada kasutajat. Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara tuleb toime suurettevõtete keeruka organisatsioonilise ülesehitusega. Suurte ja komplekssete organisatsioonide tegevusse on tavaliselt kaasatud mitu osakonda korraga, samas kui keskmise suurusega ja väikestes ettevõtetes täidab ülesannet ainult üks või paar inimest. |
| --- | --- |

(11)

Turu-uuring näitas, et suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara omadused erinevad keskklassi toodete omadest. Suure funktsionaalsusega tarkvaralahendused on üldiselt komplekssemad, pakuvad enam võimalusi, rohkem kasutajaid (nii koguarvu kui ka samaaegsete kasutajate poolest), on palju kallimad (2–5 või enam korda) ja suuremate juurutamiskuludega kui keskklassi tarkvara. Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvaral on laiem horisontaalne funktsionaalsus ja sügavam vertikaalne funktsionaalsus. Suure funktsionaalsusega tarkvara peab väga suurt hulka kasutajaid (nt 30 000 töötajat, kes kasutavad ühel ajal tööandja iseteenindusportaali) ja suurt hulka tehinguid ning peab seepärast olema äärmiselt mastabeeritav. Keskklassi toodete puhul on tavaliselt piiriks mõnisada kasutajat. Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara tuleb toime suurettevõtete keeruka organisatsioonilise ülesehitusega. Suurte ja komplekssete organisatsioonide tegevusse on tavaliselt kaasatud mitu osakonda korraga, samas kui keskmise suurusega ja väikestes ettevõtetes täidab ülesannet ainult üks või paar inimest.

| (12) | Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara peab järgima peamiste majanduspiirkondades ja õigusruumides sätestatud nõudeid ja raamatupidamiseeskirju (nt US-GAAP, IAS ja teised riiklikud süsteemid). Sellega seoses kalduvad suurte ja komplekssete ettevõtete lahendused toetama mitut piirkonda ja erinevaid vääringuid ühel ajal või peaaegu reaalajas. Vähimal juhul peavad need lahendused tagama suurettevõtetele mehhanismid, mis võimaldavad nende erinevustega toime tulla võimalikult väikeste pingutustega. Lisaks sellele peavad suurettevõtete rakendused isegi ühes asukohas lubama kasutada mitut keelt korraga, mõnikord sealhulgas jaapani ja hiina keelt. Keskklassi lahendusi on tavaliselt optimeeritud ühes kindlas majanduspiirkonnas kasutamiseks ja seetõttu on neil tavaliselt palju vähem valikuvõimalusi keelte ja geograafiliste piirkondade toetamise osas. |
| --- | --- |

(12)

Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara peab järgima peamiste majanduspiirkondades ja õigusruumides sätestatud nõudeid ja raamatupidamiseeskirju (nt US-GAAP, IAS ja teised riiklikud süsteemid). Sellega seoses kalduvad suurte ja komplekssete ettevõtete lahendused toetama mitut piirkonda ja erinevaid vääringuid ühel ajal või peaaegu reaalajas. Vähimal juhul peavad need lahendused tagama suurettevõtetele mehhanismid, mis võimaldavad nende erinevustega toime tulla võimalikult väikeste pingutustega. Lisaks sellele peavad suurettevõtete rakendused isegi ühes asukohas lubama kasutada mitut keelt korraga, mõnikord sealhulgas jaapani ja hiina keelt. Keskklassi lahendusi on tavaliselt optimeeritud ühes kindlas majanduspiirkonnas kasutamiseks ja seetõttu on neil tavaliselt palju vähem valikuvõimalusi keelte ja geograafiliste piirkondade toetamise osas.

| (13) | Suured ja komplekssed ettevõtted lähtuvad ettevõtete rakendustarkvara toodete valikul tootehoolduse ja -toe väga kõrgest tasemest, mis on suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste loomupärane omadus, võrreldes keskklassi lahendustega ja keskklassi toodete kliendi toetusvajadusega. Komplekssetele ettevõtetele mõeldud süsteemid peavad arvestama ülemaailmse ettevõtte vajadusega katta 24 tundi päevas 7 päeva nädalas. Keskklassi ettevõtete põhiline asukoht on tavaliselt Ameerika Ühendriikides või Euroopas ning see on seotud väiksemate välismaal asuvate müügikontorite või turustajatega. |
| --- | --- |

(13)

Suured ja komplekssed ettevõtted lähtuvad ettevõtete rakendustarkvara toodete valikul tootehoolduse ja -toe väga kõrgest tasemest, mis on suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste loomupärane omadus, võrreldes keskklassi lahendustega ja keskklassi toodete kliendi toetusvajadusega. Komplekssetele ettevõtetele mõeldud süsteemid peavad arvestama ülemaailmse ettevõtte vajadusega katta 24 tundi päevas 7 päeva nädalas. Keskklassi ettevõtete põhiline asukoht on tavaliselt Ameerika Ühendriikides või Euroopas ning see on seotud väiksemate välismaal asuvate müügikontorite või turustajatega.

| (14) | Suure funktsionaalsusega lahenduste arhitektuur on keskklassi toodete omast põhimõtteliselt erinev. Sageli saavutatakse jõudluse tase, mida suure funktsionaalsusega ettevõtete rakendustarkvaralt nõutakse, ainult mitmekihilise arhitektuuri abil. |
| --- | --- |

(14)

Suure funktsionaalsusega lahenduste arhitektuur on keskklassi toodete omast põhimõtteliselt erinev. Sageli saavutatakse jõudluse tase, mida suure funktsionaalsusega ettevõtete rakendustarkvaralt nõutakse, ainult mitmekihilise arhitektuuri abil.

| (15) | Keskklassi lahendustel on tavaliselt lihtsamad liidesed või lihtsamad APId (rakenduse programmeerimise liidesed), mis lihtsustavad nende integreerimist muu keskklassi tarkvaraga ja teiste väiksemastaabiliste lahendustega, kuid jätavad vähe võimalusi tarkvarale vahetult ülesannete lisamiseks. Suure funktsionaalsusega tarkvaral kalduvad olema komplekssed ja firmapärased APId, mis võimaldavad täielikku ja kompleksset integreerimist muude suuremastaabiliste tarkvaralahendustega ning ülesannete lisamist, et lahendusi kohandada ning mitmeid populaarseid programmeerimiskeeli toetada. |
| --- | --- |

(15)

Keskklassi lahendustel on tavaliselt lihtsamad liidesed või lihtsamad APId (rakenduse programmeerimise liidesed), mis lihtsustavad nende integreerimist muu keskklassi tarkvaraga ja teiste väiksemastaabiliste lahendustega, kuid jätavad vähe võimalusi tarkvarale vahetult ülesannete lisamiseks. Suure funktsionaalsusega tarkvaral kalduvad olema komplekssed ja firmapärased APId, mis võimaldavad täielikku ja kompleksset integreerimist muude suuremastaabiliste tarkvaralahendustega ning ülesannete lisamist, et lahendusi kohandada ning mitmeid populaarseid programmeerimiskeeli toetada.

| (16) | Edasi näitas komisjoni uurimine, et oma liigi parim või täppislahendustarkvara, HR-tarkvara allhanketeenused, süsteemiintegratsiooni teenused ja kohustuslik tarkvara (juba klientidele installeeritud) ei kujuta endast suure funktsionaalsusega tarkvara hinna väikese, ent mitteajutise tõusuga seoses konkurentsipiiranguid ning seepärast ei kuulu ükski neist toodetest/teenustest asjaomastele turgudele. |
| --- | --- |

(16)

Edasi näitas komisjoni uurimine, et oma liigi parim või täppislahendustarkvara, HR-tarkvara allhanketeenused, süsteemiintegratsiooni teenused ja kohustuslik tarkvara (juba klientidele installeeritud) ei kujuta endast suure funktsionaalsusega tarkvara hinna väikese, ent mitteajutise tõusuga seoses konkurentsipiiranguid ning seepärast ei kuulu ükski neist toodetest/teenustest asjaomastele turgudele.

Suured ja komplekssed ettevõtted klientidena

| (17) | Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahendused on tarkvara, mida tavaliselt ostavad komplekssed organisatsioonid/ettevõtted, mille funktsionaalsusvajadus on väga suur, mis ootavad tootelt kõrgetele standarditele vastamist ja nõuavad, et kaasnevad teenused võtaksid vähe aega ja oleksid pidevalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

(17)

Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahendused on tarkvara, mida tavaliselt ostavad komplekssed organisatsioonid/ettevõtted, mille funktsionaalsusvajadus on väga suur, mis ootavad tootelt kõrgetele standarditele vastamist ja nõuavad, et kaasnevad teenused võtaksid vähe aega ja oleksid pidevalt kättesaadavad.

| (18) | Komisjon on seepärast jõudnud järeldusele, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste jaoks on eraldi tooteturud. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on seepärast jõudnud järeldusele, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste jaoks on eraldi tooteturud.

Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara müüjad

| (19) | Edasi tegi komisjon kindlaks, kes on suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara müüjad. Need tarnijad kujutavad endast vaatlusalustel turgudel ühendatud Oracle/PeopleSofti jaoks konkurentsipiirangut. |
| --- | --- |

(19)

Edasi tegi komisjon kindlaks, kes on suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara müüjad. Need tarnijad kujutavad endast vaatlusalustel turgudel ühendatud Oracle/PeopleSofti jaoks konkurentsipiirangut.

| (20) | Komisjon tuvastas turul tegutsevad tarnijad, vaadates pakkumisi, mida tarnijad tegid sellistele klientidele, s.o suurtele ja komplekssetele ettevõtetele, mis vajavad HR- ja FMS-rakenduste vallas kompleksset funktsionaalsust. Näib siiski olevat raske tõmmata klientide vahele selget joont nende vajaduse keerukuse põhjal, seega ka suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi täita suutva rakendustarkvara klientide ja keskklassi rakenduste klientide vahele. Et komisjonil oleks võimalik oma uurimist läbi viia, kasutas ta kõnealuste klientide ja selliste tarkvararakenduste tehingute kirjeldamiseks ligikaudseid näitajaid. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon tuvastas turul tegutsevad tarnijad, vaadates pakkumisi, mida tarnijad tegid sellistele klientidele, s.o suurtele ja komplekssetele ettevõtetele, mis vajavad HR- ja FMS-rakenduste vallas kompleksset funktsionaalsust. Näib siiski olevat raske tõmmata klientide vahele selget joont nende vajaduse keerukuse põhjal, seega ka suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi täita suutva rakendustarkvara klientide ja keskklassi rakenduste klientide vahele. Et komisjonil oleks võimalik oma uurimist läbi viia, kasutas ta kõnealuste klientide ja selliste tarkvararakenduste tehingute kirjeldamiseks ligikaudseid näitajaid.

| (21) | Komisjon pidas selliste suurte organisatsioonide nõudmiste keerukuse esmaseks asjakohaseks tunnuseks litsentsi ühe miljoni eurost netoväärtust. See väärtus paistis olevat esimene asjakohane märk sellest, et pakkumised on tehtud suurte ja komplekssete ettevõtete poolt ostetavate suure funktsionaalsusega lahenduste kohta, ehkki see ei tähenda, et sellest väiksema väärtusega pakkumised ei võiks üksikjuhtudel hõlmata suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahendusi. Üht miljonit eurot ületava väärtusega litsentsi puhul võib aga julgesti eeldada, et igaüht, kes võidab HR- ja FMS-rakenduste puhul seda künnist ületava pakkumise, võib pidada suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste tarnijaks. Edasi täiendas komisjon seda künnist suurte ja komplekssete ettevõtete kui klientide piiritlemisega. Turu-uuring näitas, et üldjoontes suureks ja kompleksseks ettevõtteks kvalifitseerumiseks võib asjakohane olla 10 000 töötaja või ühte miljardit eurot ületavate tulude künnis. Komisjon järeldab, et pakkumiste esmaseks kvalifitseerimiseks võib kasutada tunnuste lisakogumit. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon pidas selliste suurte organisatsioonide nõudmiste keerukuse esmaseks asjakohaseks tunnuseks litsentsi ühe miljoni eurost netoväärtust. See väärtus paistis olevat esimene asjakohane märk sellest, et pakkumised on tehtud suurte ja komplekssete ettevõtete poolt ostetavate suure funktsionaalsusega lahenduste kohta, ehkki see ei tähenda, et sellest väiksema väärtusega pakkumised ei võiks üksikjuhtudel hõlmata suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahendusi. Üht miljonit eurot ületava väärtusega litsentsi puhul võib aga julgesti eeldada, et igaüht, kes võidab HR- ja FMS-rakenduste puhul seda künnist ületava pakkumise, võib pidada suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste tarnijaks. Edasi täiendas komisjon seda künnist suurte ja komplekssete ettevõtete kui klientide piiritlemisega. Turu-uuring näitas, et üldjoontes suureks ja kompleksseks ettevõtteks kvalifitseerumiseks võib asjakohane olla 10 000 töötaja või ühte miljardit eurot ületavate tulude künnis. Komisjon järeldab, et pakkumiste esmaseks kvalifitseerimiseks võib kasutada tunnuste lisakogumit.

| (22) | Komisjon analüüsis nende tunnuste abil pakkumisi, milles ettevõtete rakendustarkvara müüjad osalesid aastatel 2001 ja 2002, ning pakkumisi, mille Oracle esitas vastusena komisjoni infonõudele pärast asja suulist arutamist. Edasi analüüsis komisjon pakkumistega seotud dokumente, mis saadi tänu Ühendriikide kohtuasjale, et teha kindlaks, kes on selliste tarkvararakenduste tarnijad. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon analüüsis nende tunnuste abil pakkumisi, milles ettevõtete rakendustarkvara müüjad osalesid aastatel 2001 ja 2002, ning pakkumisi, mille Oracle esitas vastusena komisjoni infonõudele pärast asja suulist arutamist. Edasi analüüsis komisjon pakkumistega seotud dokumente, mis saadi tänu Ühendriikide kohtuasjale, et teha kindlaks, kes on selliste tarkvararakenduste tarnijad.

| (23) | Nende tõendite põhjal järeldas komisjon, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara turgudel on põhitegijad Oracle, PeopleSoft ja SAP. Igaüks neist ettevõtjatest oli kaheaastase ajavahemiku jooksul olnud seotud vähemalt 50–100 pakkumisega, mis vastasid kõnealustele tunnustele ja olid seega tehtud suurtele ja komplekssetele ettevõtetele (s.o rohkem kui 10 000 töötajaga ja üle ühe miljardi eurose tuluga ettevõtted) suure funktsionaalsusega tarkvara kohta. Komisjoni andmed ja Oracle’i esitatud teave näitavad siiski, et aeg-ajalt võitsid suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldava suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara pakkumise teised ettevõtjad. Sellised teised suure funktsionaalsusega HR- ja/või FMS-tarkvara müüjad on Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft. Ehkki need müüjad võitsid ainult piiratud hulga pakkumisi, tulid nad suure hulga suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara pakkumiste puhul kas teisele kohale või osalesid pakkumistes, mille puhul litsentsi väärtus oli üle ühe miljardi euro. |
| --- | --- |

(23)

Nende tõendite põhjal järeldas komisjon, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara turgudel on põhitegijad Oracle, PeopleSoft ja SAP. Igaüks neist ettevõtjatest oli kaheaastase ajavahemiku jooksul olnud seotud vähemalt 50–100 pakkumisega, mis vastasid kõnealustele tunnustele ja olid seega tehtud suurtele ja komplekssetele ettevõtetele (s.o rohkem kui 10 000 töötajaga ja üle ühe miljardi eurose tuluga ettevõtted) suure funktsionaalsusega tarkvara kohta. Komisjoni andmed ja Oracle’i esitatud teave näitavad siiski, et aeg-ajalt võitsid suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldava suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara pakkumise teised ettevõtjad. Sellised teised suure funktsionaalsusega HR- ja/või FMS-tarkvara müüjad on Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft. Ehkki need müüjad võitsid ainult piiratud hulga pakkumisi, tulid nad suure hulga suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara pakkumiste puhul kas teisele kohale või osalesid pakkumistes, mille puhul litsentsi väärtus oli üle ühe miljardi euro.

| (24) | Edasi teostas komisjon, kasutades pakkumisandmeid sisaldavat Oracle’i andmekogumit ning kaht teist tänu Ühendriikide kohtuasjale saadud andmekogumit, ökonomeetrilise analüüsi, et kontrollida, kas andmed näitavad Oracle’i pakkumiskäitumises erinevusi sõltuvalt viimases pakkumisvoorus osalevatest konkurentidest. Kui oleks leitud, et Oracle pakkus siis, kui viimases pakkumisvoorus osales kas SAP või PeopleSoft, suuri hinnaalandusi tõenäolisemalt kui teiste konkurentide puhul, oleks see olnud kaudseks tõendiks selle kohta, et konkurents valitseb peamiselt kolme suure tarkvarapakkuja vahel ja et ainult Oracle, SAP ja PeopleSoft on suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldava suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara müüjad. Põhiline järeldus oli, et Oracle’i käitumises ei ole võimalik tuvastada olulist erinevust, mis sõltuks sellest, kas konkureeriti SAP ja PeopleSofti või teiste pakkujatega. See oli nii ka siis, kui tähelepanu pöörati vaid suurtele tehingutele. |
| --- | --- |

(24)

Edasi teostas komisjon, kasutades pakkumisandmeid sisaldavat Oracle’i andmekogumit ning kaht teist tänu Ühendriikide kohtuasjale saadud andmekogumit, ökonomeetrilise analüüsi, et kontrollida, kas andmed näitavad Oracle’i pakkumiskäitumises erinevusi sõltuvalt viimases pakkumisvoorus osalevatest konkurentidest. Kui oleks leitud, et Oracle pakkus siis, kui viimases pakkumisvoorus osales kas SAP või PeopleSoft, suuri hinnaalandusi tõenäolisemalt kui teiste konkurentide puhul, oleks see olnud kaudseks tõendiks selle kohta, et konkurents valitseb peamiselt kolme suure tarkvarapakkuja vahel ja et ainult Oracle, SAP ja PeopleSoft on suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldava suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-tarkvara müüjad. Põhiline järeldus oli, et Oracle’i käitumises ei ole võimalik tuvastada olulist erinevust, mis sõltuks sellest, kas konkureeriti SAP ja PeopleSofti või teiste pakkujatega. See oli nii ka siis, kui tähelepanu pöörati vaid suurtele tehingutele.

| (25) | Edasi analüüsis komisjon teiste müüjate, Lawsoni, Intentia, IFSi, QAD ja Microsofti FMS- ja HR-tarkvara võimalusi ja haaret. Komisjon järeldas eelkõige nende tõendite põhjal, mis esitati Ühendriikide kohtuasja käigus San Franciscos, et vaatamata sellele, et nende müüjate tootepakkumised on suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara puhul erinevalt Oracle’ist, PeopleSoftist ja SAPst piiratud, on igaühel neist HR- ja FMS-tarkvara vallas mitu klienti, kes võivad kvalifitseeruda suureks ja kompleksseks ettevõtteks. Need müüjad võivad olla suutelised suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldama vähemalt nende vertikaallahenduste osas, millele nad spetsialiseeruvad. |
| --- | --- |

(25)

Edasi analüüsis komisjon teiste müüjate, Lawsoni, Intentia, IFSi, QAD ja Microsofti FMS- ja HR-tarkvara võimalusi ja haaret. Komisjon järeldas eelkõige nende tõendite põhjal, mis esitati Ühendriikide kohtuasja käigus San Franciscos, et vaatamata sellele, et nende müüjate tootepakkumised on suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-tarkvara puhul erinevalt Oracle’ist, PeopleSoftist ja SAPst piiratud, on igaühel neist HR- ja FMS-tarkvara vallas mitu klienti, kes võivad kvalifitseeruda suureks ja kompleksseks ettevõtteks. Need müüjad võivad olla suutelised suurte ja komplekssete ettevõtete vajadusi rahuldama vähemalt nende vertikaallahenduste osas, millele nad spetsialiseeruvad.

| (26) | Seepärast on asjaomasteks tooteturgudeks vastavalt suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste turud. Nendel turgudel on põhitegijad SAP, Oracle ja PeopleSoft. Komisjon on aga jõudnud järeldusele, et veel mitu müüjat võivad pakkuda Oracle’ile, PeopleSoftile ja SAP-le konkurentsi vähemalt nende vertikaallahenduste puhul, millega nad tegelevad, ja neid ei saa suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste turul tegutsevate müüjate hulgast välja arvata. Käesoleva tehingu puhul käsitletakse Lawsoni, Intentiat, IFSi ja Microsofti suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste müüjatena ning QADd ainult suure funktsionaalsusega FMS-lahenduste müüjana. |
| --- | --- |

(26)

Seepärast on asjaomasteks tooteturgudeks vastavalt suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste turud. Nendel turgudel on põhitegijad SAP, Oracle ja PeopleSoft. Komisjon on aga jõudnud järeldusele, et veel mitu müüjat võivad pakkuda Oracle’ile, PeopleSoftile ja SAP-le konkurentsi vähemalt nende vertikaallahenduste puhul, millega nad tegelevad, ja neid ei saa suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste turul tegutsevate müüjate hulgast välja arvata. Käesoleva tehingu puhul käsitletakse Lawsoni, Intentiat, IFSi ja Microsofti suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste müüjatena ning QADd ainult suure funktsionaalsusega FMS-lahenduste müüjana.

Keskklassi HR- ja FMS-lahendused või -tarkvara

| (27) | Komisjon leidis viiteid sellele, et keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud tarkvararakenduste turg (mille aastatulu on umbes 30 miljonit kuni üks miljard eurot) on suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste turgudest ning võimalik, et ka väikestele ettevõtetele (s.o alla 30 miljoni eurose tuluga ettevõtted) mõeldud rakenduste turgudest eraldiseisev turg. Keskmise suurusega ettevõtete vajadustele kohandatud rakendused on tavaliselt valmislahendused, mille võimalused on piiratud ja mida saab vaid piiratud määral kohandada konkreetse ettevõtte vajadustega. Ka keskklassi tarkvara puhul on võimalik eristada eraldi FMS- ja HR-lahenduste turgu, sest keskmise suurusega ettevõtete FMS- ja HR-funktsioonid ei ole nõudluse vaatenurgast ei üksteisega ega ühegi teise tugisambaga (kliendisuhete juhtimine, tarneahela juhtimine jne) seotud funktsiooniga asendatavad. Peale selle leidis komisjon viiteid sellele, et väikeste ettevõtete rakendustarkvara katab ainult ühtse organisatsioonilise struktuuriga ettevõtte põhivajadused. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon leidis viiteid sellele, et keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud tarkvararakenduste turg (mille aastatulu on umbes 30 miljonit kuni üks miljard eurot) on suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-lahenduste turgudest ning võimalik, et ka väikestele ettevõtetele (s.o alla 30 miljoni eurose tuluga ettevõtted) mõeldud rakenduste turgudest eraldiseisev turg. Keskmise suurusega ettevõtete vajadustele kohandatud rakendused on tavaliselt valmislahendused, mille võimalused on piiratud ja mida saab vaid piiratud määral kohandada konkreetse ettevõtte vajadustega. Ka keskklassi tarkvara puhul on võimalik eristada eraldi FMS- ja HR-lahenduste turgu, sest keskmise suurusega ettevõtete FMS- ja HR-funktsioonid ei ole nõudluse vaatenurgast ei üksteisega ega ühegi teise tugisambaga (kliendisuhete juhtimine, tarneahela juhtimine jne) seotud funktsiooniga asendatavad. Peale selle leidis komisjon viiteid sellele, et väikeste ettevõtete rakendustarkvara katab ainult ühtse organisatsioonilise struktuuriga ettevõtte põhivajadused.

| (28) | Igatahes võib keskklassi HR- ja FMS-lahenduste ja väikeste ettevõtete tarkvara tooteturud täpselt piiritlemata jätta, sest tehing ei tekita konkurentsiprobleeme ühegi võimaliku turumääratluse põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Igatahes võib keskklassi HR- ja FMS-lahenduste ja väikeste ettevõtete tarkvara tooteturud täpselt piiritlemata jätta, sest tehing ei tekita konkurentsiprobleeme ühegi võimaliku turumääratluse põhjal.

Asjaomaste turgude geograafiline ulatus

| (29) | Turu-uuring näitas selgelt, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turgude geograafiline ulatus on ülemaailmne. Enamik klientidest kaalub Euroopa Majanduspiirkonnas, Ameerika Ühendriikides ja muudes maailma paikades asuvate müüjate tehtud pakkumisi ettevõtete rakendustarkvara lahenduste kohta, ilma et võtaks arvesse geograafilist piirkonda, kust ettevõte pärit on. Komisjon kasutas Oracle’i poolt pärast asja suulist arutamist esitatud andmeid ka selleks, et uurida, kas Oracle’i käitumine erines sõltuvalt pakkumise asukohast. Andmed ei näidanud, et Euroopa Majanduspiirkonnas pakutud allahindlus oleks erinenud Ameerika Ühendriikides või ülejäänud maailmas pakutust. Komisjon on seepärast jõudnud järeldusele, et suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turud on oma ulatuselt ülemaailmsed. |
| --- | --- |

(29)

Turu-uuring näitas selgelt, et suurtele ja komplekssetele ettevõtetele mõeldud suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turgude geograafiline ulatus on ülemaailmne. Enamik klientidest kaalub Euroopa Majanduspiirkonnas, Ameerika Ühendriikides ja muudes maailma paikades asuvate müüjate tehtud pakkumisi ettevõtete rakendustarkvara lahenduste kohta, ilma et võtaks arvesse geograafilist piirkonda, kust ettevõte pärit on. Komisjon kasutas Oracle’i poolt pärast asja suulist arutamist esitatud andmeid ka selleks, et uurida, kas Oracle’i käitumine erines sõltuvalt pakkumise asukohast. Andmed ei näidanud, et Euroopa Majanduspiirkonnas pakutud allahindlus oleks erinenud Ameerika Ühendriikides või ülejäänud maailmas pakutust. Komisjon on seepärast jõudnud järeldusele, et suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turud on oma ulatuselt ülemaailmsed.

| (30) | Mis puutub keskklassi FMS- ja HR-lahendustesse, siis nende turgude geograafiline ulatus ei pruugi ulatuda Euroopa Majanduspiirkonnast kaugemale. Täpset piiritlemist pole siiski vaja. |
| --- | --- |

(30)

Mis puutub keskklassi FMS- ja HR-lahendustesse, siis nende turgude geograafiline ulatus ei pruugi ulatuda Euroopa Majanduspiirkonnast kaugemale. Täpset piiritlemist pole siiski vaja.

IV.   HINNANG

A.   Turuosad

| (31) | Asjaomaste turgude puhul on turuosa arvutamine osutunud eriti raskeks, sest ei tootmisharu üldkättesaadavad uurimused ega pooled ole näidanud müüjate tulude jagunemist turusegmentide (eliitturu ja keskklassi turu) vahel ning tavaliselt müüjad ei liigita oma kliente nende tulude suuruse või töötajate arvu järgi. Seepärast püüdis komisjon teha müüjate tugevuse kindlaks nende kogutulu põhjal, mis oli ära toodud tootmisharu aruannetes, sõltumata sellest, kas see tulu saadi eliitturul või keskklassi turul. Ettevõtete osatähtsus on esitatud järgmises tabelis:







  (%) |
| --- | --- |
| 2002. aastal terves maailmas litsentside eest saadud kogutulu | FMS | HR |
| Oracle | 16 | 13,5 |
| PeopleSoft | 9 | 30 |
| JD Edwards | 3 | 2,5 |
| Oracle, PeopleSoft ja JD Edwards kokku | 28 | 46 |
| SAP | 51 | 40 |
| Lawson | 4 | 9 |
| Intentia | 1,5 | 1,5 |
| IFS | 0,5 | 1 |
| QAD | 1 | — |
| Microsoft MBS | 14 | 2,5 |
| Allikas: Gartner, ERP Market Experiences Further Decline: Market Statistics, 2002, avaldatud 2003. |

(31)

Asjaomaste turgude puhul on turuosa arvutamine osutunud eriti raskeks, sest ei tootmisharu üldkättesaadavad uurimused ega pooled ole näidanud müüjate tulude jagunemist turusegmentide (eliitturu ja keskklassi turu) vahel ning tavaliselt müüjad ei liigita oma kliente nende tulude suuruse või töötajate arvu järgi. Seepärast püüdis komisjon teha müüjate tugevuse kindlaks nende kogutulu põhjal, mis oli ära toodud tootmisharu aruannetes, sõltumata sellest, kas see tulu saadi eliitturul või keskklassi turul. Ettevõtete osatähtsus on esitatud järgmises tabelis:

(%)

2002. aastal terves maailmas litsentside eest saadud kogutulu

FMS

HR

Oracle

16

13,5

PeopleSoft

9

30

JD Edwards

3

2,5

Oracle, PeopleSoft ja JD Edwards kokku

28

46

SAP

51

40

Lawson

4

9

Intentia

1,5

1,5

IFS

0,5

1

QAD

1

—

Microsoft MBS

14

2,5

Allikas: Gartner, ERP Market Experiences Further Decline: Market Statistics, 2002, avaldatud 2003.

| (32) | Arvestades nende piiratud tähendust vaatlusaluste turgude jaoks, kasutas komisjon osatähtsusi ainult turgudel tegutsevate eri müüjate suhtelise tugevuse näitajana. Osatähtsused näitavad, et nii FMS- kui HR-turul on põhitegijad Oracle, PeopleSoft (sealhulgas JD Edwards) ja SAP ning et teiste ettevõtjate osatähtsus on hinnanguliselt 10–15 %. FMS-tarkvara puhul jääks SAP ikkagi ühendatud Oracle/ PeopleSofti ees turuliidriks, samas kui HR-tarkvara puhul võtaks liidrirolli ühendatud Oracle/PeopleSoft. |
| --- | --- |

(32)

Arvestades nende piiratud tähendust vaatlusaluste turgude jaoks, kasutas komisjon osatähtsusi ainult turgudel tegutsevate eri müüjate suhtelise tugevuse näitajana. Osatähtsused näitavad, et nii FMS- kui HR-turul on põhitegijad Oracle, PeopleSoft (sealhulgas JD Edwards) ja SAP ning et teiste ettevõtjate osatähtsus on hinnanguliselt 10–15 %. FMS-tarkvara puhul jääks SAP ikkagi ühendatud Oracle/ PeopleSofti ees turuliidriks, samas kui HR-tarkvara puhul võtaks liidrirolli ühendatud Oracle/PeopleSoft.

B.   Turgu valitseva seisundi tekitamine, mille tulemusel takistataks oluliselt tõhusat konkurentsi

Suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahendused või -tarkvara

1.   Kooskõlastamata mõju

| (33) | Komisjoni vastuväited põhinesid osaliselt uurimise tulemusel, et olulisele klientide rühmale jääks pärast tehingut põhiliselt üks tarnija. See kartus põhines turu määratlusel, mille kohaselt turg koosneks pärast ühinemist ainult Oracle’ist ja SAPst. Rühm, kelle valik pärast ühinemist piiratuks jääb, koosneb muuhulgas neist klientidest, kes ei pea ühte kahest tootest oma vajadustele vastavaks; klientidest, kes eelistavad, et nende tarkvara ei kasutaks Oracle’i andmebaasi; (2) klientidest, kes sooviksid lõpetada oma suhte ühega neist kahest ettevõttest; klientidest, kes eelistaksid osta oma FMS- ja HR-tarkvara kahelt eri tarnijalt, et vältida ühest tarnijast sõltumist, ning neist klientidest, kes ei soovi osta nii tarkvara kui ka andmebaasi litsentsi ühelt ja samalt tarnijalt. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni vastuväited põhinesid osaliselt uurimise tulemusel, et olulisele klientide rühmale jääks pärast tehingut põhiliselt üks tarnija. See kartus põhines turu määratlusel, mille kohaselt turg koosneks pärast ühinemist ainult Oracle’ist ja SAPst. Rühm, kelle valik pärast ühinemist piiratuks jääb, koosneb muuhulgas neist klientidest, kes ei pea ühte kahest tootest oma vajadustele vastavaks; klientidest, kes eelistavad, et nende tarkvara ei kasutaks Oracle’i andmebaasi; (2) klientidest, kes sooviksid lõpetada oma suhte ühega neist kahest ettevõttest; klientidest, kes eelistaksid osta oma FMS- ja HR-tarkvara kahelt eri tarnijalt, et vältida ühest tarnijast sõltumist, ning neist klientidest, kes ei soovi osta nii tarkvara kui ka andmebaasi litsentsi ühelt ja samalt tarnijalt.

| (34) | Komisjon ei saa turu määratluse suhtes tehtud järeldusi silmas pidades jääda oma esialgse järelduse juurde, et see kliendirühm jääks pärast ühinemist tegeliku valikuvõimaluseta. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon ei saa turu määratluse suhtes tehtud järeldusi silmas pidades jääda oma esialgse järelduse juurde, et see kliendirühm jääks pärast ühinemist tegeliku valikuvõimaluseta.

| (35) | Hindamaks, kas teatatud koondumine tooks kaasa kooskõlastamata mõju, tegi komisjon mitu regressioonianalüüsi igaühega neljast andmekogumist: PeopleSofti andmekogum, Euroopa Komisjoni jaoks koostatud Oracle’i andmekogum ja kaks Ühendriikide kohtuasjast pärinevat andmekogumit. Eesmärgiks oli uurida, mil määral mõjus vaatlusaluse müüja (s.o PeopleSofti andmekogumi puhul PeopleSoft ja Oracle’i andmekogumite puhul Oracle) pakutud allahindlusele konkreetse pakkumise konkurentsiolukord. |
| --- | --- |

(35)

Hindamaks, kas teatatud koondumine tooks kaasa kooskõlastamata mõju, tegi komisjon mitu regressioonianalüüsi igaühega neljast andmekogumist: PeopleSofti andmekogum, Euroopa Komisjoni jaoks koostatud Oracle’i andmekogum ja kaks Ühendriikide kohtuasjast pärinevat andmekogumit. Eesmärgiks oli uurida, mil määral mõjus vaatlusaluse müüja (s.o PeopleSofti andmekogumi puhul PeopleSoft ja Oracle’i andmekogumite puhul Oracle) pakutud allahindlusele konkreetse pakkumise konkurentsiolukord.

| (36) | Üldiselt leidis komisjon, et tehingu suuruse ja pakutud allahindluse vahel oli väga tihe seos. Väga kõrge hinnaga tehingud kippusid üldiselt kaasa tooma ka väga suuri allahindlusi. Samuti leidis komisjon, et mitme regressioonianalüüsi puhul, mille käigus tehingu suuruse ja allahindluse seost kohaselt ei arvestatud, paistis konkurentidel olevat allahindlustele mõju. Vastuväites mainitud esialgne järeldus põhineski sellisel regressioonianalüüsil. Niipea kui võeti arvesse tehingu suurust, ei olnud lõpp-pakkujate hulgal sellist mõju. |
| --- | --- |

(36)

Üldiselt leidis komisjon, et tehingu suuruse ja pakutud allahindluse vahel oli väga tihe seos. Väga kõrge hinnaga tehingud kippusid üldiselt kaasa tooma ka väga suuri allahindlusi. Samuti leidis komisjon, et mitme regressioonianalüüsi puhul, mille käigus tehingu suuruse ja allahindluse seost kohaselt ei arvestatud, paistis konkurentidel olevat allahindlustele mõju. Vastuväites mainitud esialgne järeldus põhineski sellisel regressioonianalüüsil. Niipea kui võeti arvesse tehingu suurust, ei olnud lõpp-pakkujate hulgal sellist mõju.

| (37) | Praegusel juhul tehtud järeldus, et pakkumisel osalevate konkurentide hulk ja isikud ei paista mõjutavat äriühingu käitumist, ei tõesta iseenesest, et ühinemisel ei ole klientidele kahjulikku mõju. Võib olla mitmesuguseid põhjuseid, miks sellist mõju pakkumisandmetest ei nähtu. Kättesaadava teabe põhjal ei paista olevat võimalik jõuda lõplikule järeldusele, milline põhjus on kõige asjakohasem. Ent polegi vajalik, et komisjon selles küsimuses järeldusele jõuaks, sest on selge, et konkurentsi arvestatava mõju puudumise tõttu Oracle’i käitumisele ei sobi pakkumisandmed ühinemise konkurentsivastase mõju otsustavaks tõendiks. |
| --- | --- |

(37)

Praegusel juhul tehtud järeldus, et pakkumisel osalevate konkurentide hulk ja isikud ei paista mõjutavat äriühingu käitumist, ei tõesta iseenesest, et ühinemisel ei ole klientidele kahjulikku mõju. Võib olla mitmesuguseid põhjuseid, miks sellist mõju pakkumisandmetest ei nähtu. Kättesaadava teabe põhjal ei paista olevat võimalik jõuda lõplikule järeldusele, milline põhjus on kõige asjakohasem. Ent polegi vajalik, et komisjon selles küsimuses järeldusele jõuaks, sest on selge, et konkurentsi arvestatava mõju puudumise tõttu Oracle’i käitumisele ei sobi pakkumisandmed ühinemise konkurentsivastase mõju otsustavaks tõendiks.

2.   Kooskõlastatud mõju

| (38) | Komisjoni vastuväited põhinesid ka sellel, et lisaks kooskõlastamata mõjule saaksid kaks järelejäänud ettevõtjat konkurentsi veelgi vähendada oma konkurentsikäitumise kooskõlastamisega. Kooskõlastamise teooria põhines turu määratlusel, mille kohaselt turg koosneks pärast ühinemist ainult Oracle’ist ja SAPst, ning toetus eelkõige ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP sümmeetrilistele turuosadele ja nendevahelisele soodustuste kooskõlastamisele, sest SAP on kõige suurem Oracle’i andmebaaside edasimüüja. Ühiste põhimõtete vastuvõtmise parameetritena tegi komisjon kindlaks klientide jagamise duopolis, hinnakonkurentsi vähenemise ning kokkuleppe aeglustada täiendavate funktsioonide lisamist ja toodete täiustamist. |
| --- | --- |

(38)

Komisjoni vastuväited põhinesid ka sellel, et lisaks kooskõlastamata mõjule saaksid kaks järelejäänud ettevõtjat konkurentsi veelgi vähendada oma konkurentsikäitumise kooskõlastamisega. Kooskõlastamise teooria põhines turu määratlusel, mille kohaselt turg koosneks pärast ühinemist ainult Oracle’ist ja SAPst, ning toetus eelkõige ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP sümmeetrilistele turuosadele ja nendevahelisele soodustuste kooskõlastamisele, sest SAP on kõige suurem Oracle’i andmebaaside edasimüüja. Ühiste põhimõtete vastuvõtmise parameetritena tegi komisjon kindlaks klientide jagamise duopolis, hinnakonkurentsi vähenemise ning kokkuleppe aeglustada täiendavate funktsioonide lisamist ja toodete täiustamist.

| (39) | Pidades silmas turu määratluse kohta tehtud järeldusi, ei saa komisjon järeldada, et ühinemine tooks kooskõlastatud mõju tõttu kaasa ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP ühise turgu valitseva seisundi. |
| --- | --- |

(39)

Pidades silmas turu määratluse kohta tehtud järeldusi, ei saa komisjon järeldada, et ühinemine tooks kooskõlastatud mõju tõttu kaasa ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP ühise turgu valitseva seisundi.

| (40) | Turu puhul, kus lisaks Oracle’ile, PeopleSoftile ja SAP-le tegutsevad suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste müüjatena ka Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft, on raske väita, et need ettevõtjad jõuaksid kokkuleppele eespool nimetatud parameetrite suhtes. Eelkõige ei ole sellise tarkvara võimalike müüjate suurema rühma tõttu võimalik klientide jagamine. Müüjate suurem hulk vähendab ka turu läbipaistvust ja muudab vastumeetmete kasutamise raskemaks. Peale selle ei ole ettevõtjate turuosad sümmeetrilised. Teised müüjad on asjaomastel turgudel Oracle’ist, PeopleSoftist ja SAPst oluliselt väiksemad. Neil ei ole andmebaaside vallas samasuguseid struktuurisidemeid nagu SAP-l ja Oracle’il. Oracle’i andmebaaside edasimüük Lawsoni poolt on võrreldes Oracle’i andmebaaside müügiga SAP poolt äärmiselt väike, samas kui Microsoft kasutab oma ettevõtete ressursside planeerimise toodete puhul alati omaenda andmebaase. |
| --- | --- |

(40)

Turu puhul, kus lisaks Oracle’ile, PeopleSoftile ja SAP-le tegutsevad suure funktsionaalsusega FMS- ja HR-rakenduste müüjatena ka Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft, on raske väita, et need ettevõtjad jõuaksid kokkuleppele eespool nimetatud parameetrite suhtes. Eelkõige ei ole sellise tarkvara võimalike müüjate suurema rühma tõttu võimalik klientide jagamine. Müüjate suurem hulk vähendab ka turu läbipaistvust ja muudab vastumeetmete kasutamise raskemaks. Peale selle ei ole ettevõtjate turuosad sümmeetrilised. Teised müüjad on asjaomastel turgudel Oracle’ist, PeopleSoftist ja SAPst oluliselt väiksemad. Neil ei ole andmebaaside vallas samasuguseid struktuurisidemeid nagu SAP-l ja Oracle’il. Oracle’i andmebaaside edasimüük Lawsoni poolt on võrreldes Oracle’i andmebaaside müügiga SAP poolt äärmiselt väike, samas kui Microsoft kasutab oma ettevõtete ressursside planeerimise toodete puhul alati omaenda andmebaase.

| (41) | Samuti ei saa komisjon järeldada, et ühinemine tooks kaasa ainult ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP kooskõlastatud tegevuse. Teised turu määratluse jaos mainitud müüjad – Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft – paistavad olevat sobivad alternatiivid, sest komisjoni andmed ja Oracle’i poolt pärast asja suulist arutamist (lõplikult 27. septembril 2004) esitatud andmekogum näitavad, et need müüjad on asjaomastel turgudel tarkvarapakkumisi võitnud. Seepärast ei saaks ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP konkurentsikäitumise kooskõlastamine edukaks osutuda. |
| --- | --- |

(41)

Samuti ei saa komisjon järeldada, et ühinemine tooks kaasa ainult ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP kooskõlastatud tegevuse. Teised turu määratluse jaos mainitud müüjad – Lawson, Intentia, IFS, QAD ja Microsoft – paistavad olevat sobivad alternatiivid, sest komisjoni andmed ja Oracle’i poolt pärast asja suulist arutamist (lõplikult 27. septembril 2004) esitatud andmekogum näitavad, et need müüjad on asjaomastel turgudel tarkvarapakkumisi võitnud. Seepärast ei saaks ühendatud Oracle/PeopleSofti ja SAP konkurentsikäitumise kooskõlastamine edukaks osutuda.

Keskklassi HR- ja FMS-lahendused või -tarkvara

| (42) | Keskklassi HR- ja FMS-tarkvara turgudel tegutseb oluliselt rohkem ettevõtjaid kui suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turgudel. Keskmise suurusega ettevõtetele tarnijate hulka kuuluvad Oracle, PeopleSoft, SAP, Lawson, Intentia, IFS, QAD, Microsoft MBS, aga ka Sage, SSA Baan, Unit4 Agresso (nii FMS- kui ka HR tarkvara); Hyperion, Systems Union või “Sun Systems” (ainult FMS-tarkvara); Kronos, Ultimate, Midland, Meta4 ja Rebus (ainult HR-tarkvara). Keskklassi rakenduste puhul ei ole konkreetsed turuosad kättesaadavad. Sellegipoolest näitavad 2002. aasta kogutulud (analüütikute aruannete põhjal), et SAP jääks kogu maailmas sellisel FMS-lahenduste turul tugevaimaks ettevõtjaks, kellele järgneks ühendatud Oracle/PeopleSoft. Teised olulised ettevõtjad oleksid Sage, Microsoft MBS, Hyperion, Systems Union ja Lawson. Keskklassi HR-lahenduste puhul saaks tugevaimaks ettevõtjaks ühendatud Oracle ja PeopleSoft, kelle kannul oleks SAP. Teised olulised HR-lahendustega tegelevad ettevõtjad oleksid Kronos, Lawson, Sage ja Microsoft MBS. |
| --- | --- |

(42)

Keskklassi HR- ja FMS-tarkvara turgudel tegutseb oluliselt rohkem ettevõtjaid kui suure funktsionaalsusega HR- ja FMS-lahenduste turgudel. Keskmise suurusega ettevõtetele tarnijate hulka kuuluvad Oracle, PeopleSoft, SAP, Lawson, Intentia, IFS, QAD, Microsoft MBS, aga ka Sage, SSA Baan, Unit4 Agresso (nii FMS- kui ka HR tarkvara); Hyperion, Systems Union või “Sun Systems” (ainult FMS-tarkvara); Kronos, Ultimate, Midland, Meta4 ja Rebus (ainult HR-tarkvara). Keskklassi rakenduste puhul ei ole konkreetsed turuosad kättesaadavad. Sellegipoolest näitavad 2002. aasta kogutulud (analüütikute aruannete põhjal), et SAP jääks kogu maailmas sellisel FMS-lahenduste turul tugevaimaks ettevõtjaks, kellele järgneks ühendatud Oracle/PeopleSoft. Teised olulised ettevõtjad oleksid Sage, Microsoft MBS, Hyperion, Systems Union ja Lawson. Keskklassi HR-lahenduste puhul saaks tugevaimaks ettevõtjaks ühendatud Oracle ja PeopleSoft, kelle kannul oleks SAP. Teised olulised HR-lahendustega tegelevad ettevõtjad oleksid Kronos, Lawson, Sage ja Microsoft MBS.

| (43) | Analüütikute esitatud Euroopa 2002. aasta kogutulude põhjal otsustades võib tehing anda Euroopa tasandil veelgi vähem põhjust muretsemiseks. SAP seisund oleks nii FMS- kui ka HR-tarkvara puhul Euroopas tugevam kui kogu maailmas, samas kui ühendatud Oracle/PeopleSofti seisund oleks nõrgem. Samuti oleksid ühinevatele pooltele Euroopa turul nii keskklassi HR- kui ka FMS-tarkvara puhul konkurentideks mitmed teised müüjad. |
| --- | --- |

(43)

Analüütikute esitatud Euroopa 2002. aasta kogutulude põhjal otsustades võib tehing anda Euroopa tasandil veelgi vähem põhjust muretsemiseks. SAP seisund oleks nii FMS- kui ka HR-tarkvara puhul Euroopas tugevam kui kogu maailmas, samas kui ühendatud Oracle/PeopleSofti seisund oleks nõrgem. Samuti oleksid ühinevatele pooltele Euroopa turul nii keskklassi HR- kui ka FMS-tarkvara puhul konkurentideks mitmed teised müüjad.

| (44) | Arvestades ühendatud Oracle/PeopleSofti piiratud tugevust selliste HR- ja FMS rakenduste turgudel, mida on kohandatud keskmise suurusega ettevõtete vajadustega, kes neid ka tavaliselt ostavad, ja seetõttu, et neil turgudel tegutseb mitmeid teisi ettevõtjaid, võib välistada, et tehing tooks keskklassi HR- ja FMS-rakenduste turgudel kaasa konkurentsiprobleeme, olenemata selliste turgude täpsest piiritlemisest. |
| --- | --- |

(44)

Arvestades ühendatud Oracle/PeopleSofti piiratud tugevust selliste HR- ja FMS rakenduste turgudel, mida on kohandatud keskmise suurusega ettevõtete vajadustega, kes neid ka tavaliselt ostavad, ja seetõttu, et neil turgudel tegutseb mitmeid teisi ettevõtjaid, võib välistada, et tehing tooks keskklassi HR- ja FMS-rakenduste turgudel kaasa konkurentsiprobleeme, olenemata selliste turgude täpsest piiritlemisest.

V.   JÄRELDUS

| (45) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei looks ega tugevdaks suure funktsionaalsega HR- ja FMS-lahenduste turgudel ning keskklassi HR- ja FMS-tarkvara puhul üksi või koos teistega turgu valitsevat seisundit. Sellest tulenevalt tunnistab komisjon koondumise ühinemismääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 kohaselt kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei looks ega tugevdaks suure funktsionaalsega HR- ja FMS-lahenduste turgudel ning keskklassi HR- ja FMS-tarkvara puhul üksi või koos teistega turgu valitsevat seisundit. Sellest tulenevalt tunnistab komisjon koondumise ühinemismääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 kohaselt kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga.

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1).

(2)  Oracle’i ettevõtete rakendustarkvara töötab ainult Oracle’i andmebaasiga, samas kui PeopleSofti ja SAP tarkvara töötavad ka teiste andmebaasidega peale Oracle’i oma.

---