# Euroopa Liidu L 200/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide30. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide30. juuli 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005, 27. juuni 2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1237/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1238/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 85/2004, millega sätestatakse õunte turustusstandardid | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/2005, 29. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate või liikidega, ja määrust (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses lõssipulbriga | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1240/2005, 29. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Rumeeniast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1241/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/18/EÜ sätestatud teatavate Rumeeniast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 38 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks | 45 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1243/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks | 47 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1244/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 340. individuaalseks pakkumiskutseks | 49 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1245/2005, 29. juuli 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides | 50 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1246/2005, 29. juuli 2005, määruses (EÜ) nr 2799/1999 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 87. eripakkumiskutse kohta | 51 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1247/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 24. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 52 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1248/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 23. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 53 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 54 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1250/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 56 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 58 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1252/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused | 60 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1253/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 62 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1254/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. augustini 2005 | 64 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1255/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib rahuldada 2005. aasta juuli esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete puhul, mis kuuluvad määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud tariifikvootide alla | 65 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1256/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2005 | 68 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1257/2005, 29. juuli 2005, puu- ja köögivilja (virsikud) B süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta | 71 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1258/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 72 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/2005, 27. juuli 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärineva viinhappe impordi suhtes | 73 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005, 27. juuni 2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1237/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1238/2005, 28. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 85/2004, millega sätestatakse õunte turustusstandardid

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/2005, 29. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate või liikidega, ja määrust (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses lõssipulbriga

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1240/2005, 29. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Rumeeniast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1241/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/18/EÜ sätestatud teatavate Rumeeniast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

38

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

45

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1243/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

47

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1244/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 340. individuaalseks pakkumiskutseks

49

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1245/2005, 29. juuli 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

50

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1246/2005, 29. juuli 2005, määruses (EÜ) nr 2799/1999 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 87. eripakkumiskutse kohta

51

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1247/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 24. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

52

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1248/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 23. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

53

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

54

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1250/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

56

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1251/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

58

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1252/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

60

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1253/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

62

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1254/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. augustini 2005

64

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1255/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib rahuldada 2005. aasta juuli esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete puhul, mis kuuluvad määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud tariifikvootide alla

65

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1256/2005, 29. juuli 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2005

68

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1257/2005, 29. juuli 2005, puu- ja köögivilja (virsikud) B süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

71

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1258/2005, 29. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

72

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1259/2005, 27. juuli 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärineva viinhappe impordi suhtes

73

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 91 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 30. oktoober 2002, EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta (COMP/E-2/37.784 – Kunstioksjonimajad)
  (teatavaks tehtud numbrite K(2002) 4283 (lõplik) ja parandused K(2002) 4283/7 ning K(2002) 4283/8 all)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | Komisjoni otsus, 26. juuli 2005, millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet teatavate Poola kala-, liha- ja piimasektori ettevõtete suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2813 all)

   (
  1
  ) | 96 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

91

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 30. oktoober 2002, EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta (COMP/E-2/37.784 – Kunstioksjonimajad)
  (teatavaks tehtud numbrite K(2002) 4283 (lõplik) ja parandused K(2002) 4283/7 ning K(2002) 4283/8 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbrite K(2002) 4283 (lõplik) ja parandused K(2002) 4283/7 ning K(2002) 4283/8 all)

1

92

*

Komisjoni otsus, 26. juuli 2005, millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet teatavate Poola kala-, liha- ja piimasektori ettevõtete suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2813 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2813 all)

1

96

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/592/ÜVJP, 29. juuli 2005, ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid, rakendamise kohta | 98 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/592/ÜVJP, 29. juuli 2005, ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid, rakendamise kohta

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1236/2005,

27. juuni 2005,

mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on inimõiguste ja põhivabaduste austamine üks liikmesriikide ühistest põhimõtetest. Seda arvesse võttes otsustas ühendus 1995. aastal muuta inimõiguste ja põhivabaduste austamise oluliseks osaks tema suhetes kolmandate riikidega. Sellekohane klausel otsustati lisada kõikidesse uutesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse üldist laadi kaubandus-, koostöö- ja assotsiatsioonilepingutesse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt on inimõiguste ja põhivabaduste austamine üks liikmesriikide ühistest põhimõtetest. Seda arvesse võttes otsustas ühendus 1995. aastal muuta inimõiguste ja põhivabaduste austamise oluliseks osaks tema suhetes kolmandate riikidega. Sellekohane klausel otsustati lisada kõikidesse uutesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse üldist laadi kaubandus-, koostöö- ja assotsiatsioonilepingutesse.

| (2) | Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 nähakse ette piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise tingimusteta ja täielik keeld. Muude sätetega, eelkõige ÜRO piinamisvastase deklaratsiooni (1) ja ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastase konventsiooniga kohustatakse riike piinamist ära hoidma. |
| --- | --- |

(2)

Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 nähakse ette piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise tingimusteta ja täielik keeld. Muude sätetega, eelkõige ÜRO piinamisvastase deklaratsiooni (1) ja ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastase konventsiooniga kohustatakse riike piinamist ära hoidma.

| (3) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2) artikli 2 lõike 2 kohaselt ei tohi kedagi surma mõista ega hukata. Nõukogu kiitis 29. juunil 1998 heaks “suunised kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta surmanuhtluse küsimuses” ja otsustas, et Euroopa Liit töötab selle nimel, et kaotada surmanuhtlus kogu maailmas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2) artikli 2 lõike 2 kohaselt ei tohi kedagi surma mõista ega hukata. Nõukogu kiitis 29. juunil 1998 heaks “suunised kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta surmanuhtluse küsimuses” ja otsustas, et Euroopa Liit töötab selle nimel, et kaotada surmanuhtlus kogu maailmas.

| (4) | Nimetatud harta artikli 4 kohaselt ei tohi kellegi suhtes rakendada piinamist või ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistamist. Nõukogu kiitis 9. aprillil 2001 heaks “suunised kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise küsimuses”. Nendes suunistes viidatakse ELi relvaväljaveo toimimisjuhendi vastuvõtmisele 1998. aastal ja käimasolevale tööle kogu ELi hõlmava kontrolli kehtestamiseks poolsõjalise varustuse väljaveole kui näidetele meetmetest, kuidas võidelda üldise välis- ja julgeolekupoliitika raames tõhusalt piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu. Nende suunistega nähakse samuti ette, et kolmandaid riike ärgitatakse ära hoidma piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist ja tootmist ning nendega kauplemist ja vältima muude seadmete kuritarvitamist nimetatud otstarbel. Samuti rõhutatakse, et julma, ebainimliku või alandava karistamise keelamine esitab selged piirangud surmanuhtluse kohaldamisele. Sellest tulenevalt ja kooskõlas eespool nimetatud dokumentidega ei loeta surmanuhtlust mitte ühelgi juhul seaduslikuks karistuseks. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud harta artikli 4 kohaselt ei tohi kellegi suhtes rakendada piinamist või ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistamist. Nõukogu kiitis 9. aprillil 2001 heaks “suunised kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise küsimuses”. Nendes suunistes viidatakse ELi relvaväljaveo toimimisjuhendi vastuvõtmisele 1998. aastal ja käimasolevale tööle kogu ELi hõlmava kontrolli kehtestamiseks poolsõjalise varustuse väljaveole kui näidetele meetmetest, kuidas võidelda üldise välis- ja julgeolekupoliitika raames tõhusalt piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu. Nende suunistega nähakse samuti ette, et kolmandaid riike ärgitatakse ära hoidma piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist ja tootmist ning nendega kauplemist ja vältima muude seadmete kuritarvitamist nimetatud otstarbel. Samuti rõhutatakse, et julma, ebainimliku või alandava karistamise keelamine esitab selged piirangud surmanuhtluse kohaldamisele. Sellest tulenevalt ja kooskõlas eespool nimetatud dokumentidega ei loeta surmanuhtlust mitte ühelgi juhul seaduslikuks karistuseks.

| (5) | ÜRO inimõiguste komisjon kutsus oma 25. aprillil 2001 vastuvõetud piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitlevas resolutsioonis, mida ELi liikmesriigid toetavad, ÜRO liikmeid võtma asjakohaseid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid, et muu hulgas ära hoida ja keelata spetsiaalselt piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete väljavedu. Seda seisukohta kinnitati 16. aprillil 2002, 23. aprillil 2003, 19. aprillil 2004 ja 19. aprillil 2005 vastuvõetud resolutsioonides. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO inimõiguste komisjon kutsus oma 25. aprillil 2001 vastuvõetud piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitlevas resolutsioonis, mida ELi liikmesriigid toetavad, ÜRO liikmeid võtma asjakohaseid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid, et muu hulgas ära hoida ja keelata spetsiaalselt piinamiseks või muuks julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete väljavedu. Seda seisukohta kinnitati 16. aprillil 2002, 23. aprillil 2003, 19. aprillil 2004 ja 19. aprillil 2005 vastuvõetud resolutsioonides.

| (6) | 3. oktoobril 2001 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, (3) mis käsitleb nõukogu teist iga-aastast aruannet vastavalt Euroopa Liidu relvaväljaveo toimimisjuhendi rakendussättele 8, milles ärgitatakse komisjoni kiiresti tegutsema, et esitada asjakohane ühenduse vahend, et keelata selline politsei- ja julgeolekuvarustuse reklaam, kaubandus ja väljavedu, mille kasutamine on olemuslikult julm, ebainimlik või alandav, ja tagada, et kõnealuse ühenduse vahendiga peatatakse selliste politsei- ja julgeolekuvahendite vedu, mille meditsiinilised tagajärjed ei ole täielikult teada, ja selliste seadmete vedu, mille kasutamisel on ilmnenud märkimisväärne kuritarvitamise või põhjendamatute vigastuste oht. |
| --- | --- |

(6)

3. oktoobril 2001 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, (3) mis käsitleb nõukogu teist iga-aastast aruannet vastavalt Euroopa Liidu relvaväljaveo toimimisjuhendi rakendussättele 8, milles ärgitatakse komisjoni kiiresti tegutsema, et esitada asjakohane ühenduse vahend, et keelata selline politsei- ja julgeolekuvarustuse reklaam, kaubandus ja väljavedu, mille kasutamine on olemuslikult julm, ebainimlik või alandav, ja tagada, et kõnealuse ühenduse vahendiga peatatakse selliste politsei- ja julgeolekuvahendite vedu, mille meditsiinilised tagajärjed ei ole täielikult teada, ja selliste seadmete vedu, mille kasutamisel on ilmnenud märkimisväärne kuritarvitamise või põhjendamatute vigastuste oht.

| (7) | Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse eeskirjad, mis käsitlevad kaubavahetust kolmandate riikidega selliste kaupade osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, ning kaupade osas, mida on võimalik kasutada piinamiseks ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Need eeskirjad aitavad kaasa inimelu ja põhiliste inimõiguste austamisele ning teenivad seeläbi avaliku kõlbluse kaitsmise eesmärki. Selliste eeskirjadega tuleks tagada, et ühenduse ettevõtjad ei saaks kasu kauplemisest, mis edendaks või hõlbustaks muul viisil surmanuhtlust või piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitleva poliitika rakendamist, mis ei ole kooskõlas asjaomaste ELi suuniste, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingutega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse eeskirjad, mis käsitlevad kaubavahetust kolmandate riikidega selliste kaupade osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, ning kaupade osas, mida on võimalik kasutada piinamiseks ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Need eeskirjad aitavad kaasa inimelu ja põhiliste inimõiguste austamisele ning teenivad seeläbi avaliku kõlbluse kaitsmise eesmärki. Selliste eeskirjadega tuleks tagada, et ühenduse ettevõtjad ei saaks kasu kauplemisest, mis edendaks või hõlbustaks muul viisil surmanuhtlust või piinamist või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist käsitleva poliitika rakendamist, mis ei ole kooskõlas asjaomaste ELi suuniste, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingutega.

| (8) | Käesoleva määruse puhul peetakse asjakohaseks kohaldada ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastases konventsioonis ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 3452 (XXX) sätestatud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise määratlusi. Nende määratluste tõlgendamisel tuleks arvesse võtta Euroopa inimõiguste konventsioonis ja ELi või selle liikmesriikide vastu võetud asjaomastes tekstides kasutatavate terminite tõlgendust käsitlevat kohtupraktikat. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse puhul peetakse asjakohaseks kohaldada ÜRO 1984. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastases konventsioonis ja ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 3452 (XXX) sätestatud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise määratlusi. Nende määratluste tõlgendamisel tuleks arvesse võtta Euroopa inimõiguste konventsioonis ja ELi või selle liikmesriikide vastu võetud asjaomastes tekstides kasutatavate terminite tõlgendust käsitlevat kohtupraktikat.

| (9) | Peetakse vajalikuks keelata selliste seadmete sisse- ja väljavedu, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Peetakse vajalikuks keelata selliste seadmete sisse- ja väljavedu, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

| (10) | Samuti tuleb kehtestada kontrollid selliste kaupade väljaveo suhtes, mida on võimalik kasutada mitte ainult piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, vaid ka õiguspärastel eesmärkidel. Selliseid kontrolle tuleks kohaldada kaupade suhtes, mida kasutatakse esmajoones õiguskaitse eesmärgil, ja muude seadmete ja toodete suhtes, mida on nende ehitust ja tehnilisi omadusi arvesse võttes võimalik piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks kuritarvitada, välja arvatud juhul, kui sellised kontrollid osutuvad ebaproportsionaalseteks. |
| --- | --- |

(10)

Samuti tuleb kehtestada kontrollid selliste kaupade väljaveo suhtes, mida on võimalik kasutada mitte ainult piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, vaid ka õiguspärastel eesmärkidel. Selliseid kontrolle tuleks kohaldada kaupade suhtes, mida kasutatakse esmajoones õiguskaitse eesmärgil, ja muude seadmete ja toodete suhtes, mida on nende ehitust ja tehnilisi omadusi arvesse võttes võimalik piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks kuritarvitada, välja arvatud juhul, kui sellised kontrollid osutuvad ebaproportsionaalseteks.

| (11) | Politseivarustusega seoses tuleks märkida, et õiguskaitsetöötajate tegevusjuhendi (4) artiklis 3 nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad võivad kasutada jõudu üksnes äärmise vajaduse korral ja oma ülesande täitmiseks vajalikul määral. 1990. aastal toimunud ÜRO kuritegevuse tõkestamise ja kurjategijate kohtlemise 8. kongressil vastu võetud õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevate peamiste põhimõtetega nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad peaksid oma ülesandeid täites rakendama enne jõu ja tulirelvade kasutamist võimaluse piires vägivallatuid vahendeid. |
| --- | --- |

(11)

Politseivarustusega seoses tuleks märkida, et õiguskaitsetöötajate tegevusjuhendi (4) artiklis 3 nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad võivad kasutada jõudu üksnes äärmise vajaduse korral ja oma ülesande täitmiseks vajalikul määral. 1990. aastal toimunud ÜRO kuritegevuse tõkestamise ja kurjategijate kohtlemise 8. kongressil vastu võetud õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevate peamiste põhimõtetega nähakse ette, et õiguskaitsetöötajad peaksid oma ülesandeid täites rakendama enne jõu ja tulirelvade kasutamist võimaluse piires vägivallatuid vahendeid.

| (12) | Kõnealustes põhimõtetes soovitatakse töötada asjakohastes olukordades kasutamiseks välja mittesurmavad tegutsemisvõimetuks muutvad relvad, kuid tõdetakse samas, et selliste relvade kasutamist tuleks hoolikalt kontrollida. Teatavaid seadmeid, mida politsei on tavapäraselt enesekaitseks ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutanud, on kohandatud nii, et neid saaks kasutada inimeste tegutsemisvõimetuks muutmiseks elektrilöögi ja keemiliste ainete abil. On andmeid selle kohta, et selliseid relvi kuritarvitatakse mitmes riigis piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealustes põhimõtetes soovitatakse töötada asjakohastes olukordades kasutamiseks välja mittesurmavad tegutsemisvõimetuks muutvad relvad, kuid tõdetakse samas, et selliste relvade kasutamist tuleks hoolikalt kontrollida. Teatavaid seadmeid, mida politsei on tavapäraselt enesekaitseks ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutanud, on kohandatud nii, et neid saaks kasutada inimeste tegutsemisvõimetuks muutmiseks elektrilöögi ja keemiliste ainete abil. On andmeid selle kohta, et selliseid relvi kuritarvitatakse mitmes riigis piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

| (13) | Kõnealustes põhimõtetes rõhutatakse, et õiguskaitsetöötajad peaksid olema varustatud enesekaitsevahenditega. Seepärast ei tohiks käesolevat määrust kohaldada tavapäraste enesekaitsevahendite, näiteks kilpidega kauplemise suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Kõnealustes põhimõtetes rõhutatakse, et õiguskaitsetöötajad peaksid olema varustatud enesekaitsevahenditega. Seepärast ei tohiks käesolevat määrust kohaldada tavapäraste enesekaitsevahendite, näiteks kilpidega kauplemise suhtes.

| (14) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka isikute tegutsemisvõimetuks muutmiseks kasutatavate teatavate keemiliste ainetega kauplemise suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka isikute tegutsemisvõimetuks muutmiseks kasutatavate teatavate keemiliste ainetega kauplemise suhtes.

| (15) | Seoses jalaraudade, rühmaahelate, vangiahelate ja käeraudadega tuleb märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuete (5) artikkel 33 sätestab, et ohjeldamisvahendeid ei kasutata mitte kunagi karistusena. Samuti ei kasutata ahelaid ja raudu ohjeldamiseks. Samuti tuleks märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuded sätestavad, et muid ohjeldamisvahendeid ei kasutata muul eesmärgil, kui ettevaatusabinõuna transportimisel põgenemise vastu, meditsiinilisel alusel vastavalt meditsiinitöötaja juhistele või, kui muudest kontrollimeetmetest ei piisa, selleks et takistada kinnipeetavat tekitamast kahju iseendale, teistele isikutele või omandile. |
| --- | --- |

(15)

Seoses jalaraudade, rühmaahelate, vangiahelate ja käeraudadega tuleb märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuete (5) artikkel 33 sätestab, et ohjeldamisvahendeid ei kasutata mitte kunagi karistusena. Samuti ei kasutata ahelaid ja raudu ohjeldamiseks. Samuti tuleks märkida, et ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuded sätestavad, et muid ohjeldamisvahendeid ei kasutata muul eesmärgil, kui ettevaatusabinõuna transportimisel põgenemise vastu, meditsiinilisel alusel vastavalt meditsiinitöötaja juhistele või, kui muudest kontrollimeetmetest ei piisa, selleks et takistada kinnipeetavat tekitamast kahju iseendale, teistele isikutele või omandile.

| (16) | Arvestades asjaoluga, et mõned liikmesriigid on juba keelanud niisuguste kaupade sisse- ja väljaveo, on asjakohane anda liikmesriikidele õigus jalaraudade, rühmaahelate ja kaasaskantavate elektrišokivahendite, välja arvatud elektrišokivööde sisse- ja väljaveo keelamiseks. Liikmesriikidel peaks samuti olema soovi korral õigus kohaldada väljaveokontrolli käeraudadele, mille kogupikkus koos ketiga lukustatuna on üle 240 mm. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades asjaoluga, et mõned liikmesriigid on juba keelanud niisuguste kaupade sisse- ja väljaveo, on asjakohane anda liikmesriikidele õigus jalaraudade, rühmaahelate ja kaasaskantavate elektrišokivahendite, välja arvatud elektrišokivööde sisse- ja väljaveo keelamiseks. Liikmesriikidel peaks samuti olema soovi korral õigus kohaldada väljaveokontrolli käeraudadele, mille kogupikkus koos ketiga lukustatuna on üle 240 mm.

| (17) | Käesolevat määrust tõlgendatakse viisil, mis ei mõjuta olemasolevaid eeskirju pisargaasi ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutatavate ainete, (6) tulirelvade, keemiarelvade ja mürkkemikaalide väljaveo kohta. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevat määrust tõlgendatakse viisil, mis ei mõjuta olemasolevaid eeskirju pisargaasi ja massirahutuste ohjeldamiseks kasutatavate ainete, (6) tulirelvade, keemiarelvade ja mürkkemikaalide väljaveo kohta.

| (18) | On asjakohane ette näha teatavad vabastused väljaveokontrollist, et mitte takistada liikmesriikide politseiteenistuste toimimist ja rahuvalve- või kriisiohjamisoperatsioonide läbiviimist, võimalusega küsimus hiljem üle vaadata, et tagada välismaiste kaupade transiit. |
| --- | --- |

(18)

On asjakohane ette näha teatavad vabastused väljaveokontrollist, et mitte takistada liikmesriikide politseiteenistuste toimimist ja rahuvalve- või kriisiohjamisoperatsioonide läbiviimist, võimalusega küsimus hiljem üle vaadata, et tagada välismaiste kaupade transiit.

| (19) | Suunistega kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise küsimuses nähakse muu hulgas ette, et kolmandates riikides asuvate missioonide juhid lisavad oma perioodilistesse aruannetesse analüüsi piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise esinemise kohta nende asukohariigis ja võetud asjakohased vastumeetmed. On asjakohane, et pädevad asutused võtavad loataotluste üle otsustades arvesse neid ja samalaadseid asjakohaste rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid. Sellistes aruannetes tuleks kirjeldada ka mis tahes seadmeid, mida kasutatakse kolmandates riikides surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Suunistega kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise küsimuses nähakse muu hulgas ette, et kolmandates riikides asuvate missioonide juhid lisavad oma perioodilistesse aruannetesse analüüsi piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise esinemise kohta nende asukohariigis ja võetud asjakohased vastumeetmed. On asjakohane, et pädevad asutused võtavad loataotluste üle otsustades arvesse neid ja samalaadseid asjakohaste rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid. Sellistes aruannetes tuleks kirjeldada ka mis tahes seadmeid, mida kasutatakse kolmandates riikides surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

| (20) | Et aidata kaasa surmanuhtluse keelustamisele kolmandates riikides ja ära hoida piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist, peetakse oluliseks keelata tehnilise abi osutamine kolmandatele riikidele seoses niisuguste kaupadega, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Et aidata kaasa surmanuhtluse keelustamisele kolmandates riikides ja ära hoida piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemist või karistamist, peetakse oluliseks keelata tehnilise abi osutamine kolmandatele riikidele seoses niisuguste kaupadega, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete eesmärk on hoida kolmandates riikides ära surmanuhtlus, piinamine ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemine või karistamine. Nende meetmete hulka kuuluvad kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse piirangud selliste kaupade osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Ühendusesisestele tehingutele ei peeta vajalikuks kehtestada samalaadseid kontrolle, sest liikmesriikides ei ole surmanuhtlust kehtestatud ja liikmesriigid on piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise keelamiseks ja ärahoidmiseks vastu võtnud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete eesmärk on hoida kolmandates riikides ära surmanuhtlus, piinamine ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemine või karistamine. Nende meetmete hulka kuuluvad kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse piirangud selliste kaupade osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Ühendusesisestele tehingutele ei peeta vajalikuks kehtestada samalaadseid kontrolle, sest liikmesriikides ei ole surmanuhtlust kehtestatud ja liikmesriigid on piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise keelamiseks ja ärahoidmiseks vastu võtnud asjakohased meetmed.

| (22) | Eespool mainitud suunistes tõdetakse, et piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastaste tõhusate meetmete võtmise eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta meetmeid, et takistada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist, tootmist ja nendega kauplemist. Liikmesriikide ülesanne on kehtestada selliste seadmete kasutamisele ja tootmisele vajalikud piirangud ja neid rakendada. |
| --- | --- |

(22)

Eespool mainitud suunistes tõdetakse, et piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastaste tõhusate meetmete võtmise eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta meetmeid, et takistada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ettenähtud seadmete kasutamist, tootmist ja nendega kauplemist. Liikmesriikide ülesanne on kehtestada selliste seadmete kasutamisele ja tootmisele vajalikud piirangud ja neid rakendada.

| (23) | Uute andmete ja tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks käesolevas määruses käsitletud kaupade nimekirju üle vaadata ja näha ette konkreetne menetlus nende nimekirjade muutmiseks. |
| --- | --- |

(23)

Uute andmete ja tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks käesolevas määruses käsitletud kaupade nimekirju üle vaadata ja näha ette konkreetne menetlus nende nimekirjade muutmiseks.

| (24) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid teatama üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja edastama üksteisele muu nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid teatama üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja edastama üksteisele muu nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe.

| (25) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). (7) |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). (7)

| (26) | Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja tagama nende rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja tagama nende rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (27) | Käesoleva määrusega ei kitsendata mingil viisil nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (8), ja sellele komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (9) sätestatud rakendussätetega ettenähtud ega neist tulenevaid volitusi. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määrusega ei kitsendata mingil viisil nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (8), ja sellele komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (9) sätestatud rakendussätetega ettenähtud ega neist tulenevaid volitusi.

| (28) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest, |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sisu, kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse eeskirjad, mis reguleerivad kolmandate riikidega toimuvat kaubavahetust selliste kaupade osas, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, ja nendega seonduva tehnilise abi osas.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata asjaomase tehnilise abi osutamise suhtes, kui sellega kaasneb füüsiliste isikute piiriülene liikumine.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   piinamine– tahtlik tegu, millega põhjustatakse isikule tugevat füüsilist või vaimset valu või kannatust, eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult teavet või ülestunnistust, karistada teda teo eest, mille tema või kolmas isik on toime pannud või mille toimepanemises teda kahtlustatakse, või ähvardada või veenda seda isikut või kolmandat isikut, või mis tahes diskrimineerimisel põhineval põhjusel, kui selline valu või kannatus põhjustatakse ametiisiku või muu ametiülesandeid täitva isiku algatusel või nõusolekul. See ei hõlma siiski valu või kannatust, mis tuleneb üksnes seaduslikust karistusest, on sellele olemuslik või kaasneb sellega;

b)   muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemine või karistamine– tegu, millega põhjustatakse isikule füüsilist või vaimset valu või kannatust, kui selline valu või kannatus põhjustatakse ametiisiku või muu ametiülesandeid täitva isiku algatusel või nõusolekul. See ei hõlma siiski valu või kannatust, mis tuleneb üksnes seaduslikust karistusest, on sellele olemuslik või kaasneb sellega;

c)   õiguskaitseasutus– kuritegude ärahoidmise, avastamise, uurimise, nende vastu võitlemise ja nende eest karistamise eest vastutav asutus kolmandas riigis, sealhulgas, kuid mitte ainult, politsei, prokurör, kohtuasutused, avaliku või eravangla ametnikud ja, kui see on asjakohane, riigi julgeolekujõud ja sõjaväevõimud;

d)   väljavedu– kaupade väljaviimine ühenduse tolliterritooriumilt, sealhulgas tollideklaratsiooni nõudvate kaupade väljaviimine ning kaupade väljaviimine pärast ladustamist määruses (EMÜ) nr 2913/92 sätestatud I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos;

e)   sissevedu– kaupade sissetoomine ühenduse tolliterritooriumile, sealhulgas ajutine ladustamine, vabatsoonidesse või -ladudesse paigutamine, peatamismenetlusele suunamine ja vabasse ringlusse lubamine määruse (EMÜ) nr 2913/92 tähenduses;

f)   tehniline abi– igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse, komplekteerimise ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõustamisteenuste kaudu. Tehniline abi hõlmab ka suuliselt ja elektroonilisel teel edastatavat abi;

g)   muuseum– ühiskonna ja selle arendamise huvides tegutsev üldsusele avatud mittetulunduslik alaline institutsioon, mis uurimise, hariduse ja meelelahutuse eesmärgil soetab, säilitab, edastab ja eksponeerib tõendeid inimeste ja neid ümbritseva keskkonna kohta ning viib läbi vastavasisulisi uurimusi;

h)   pädev asutus– I lisas loetletud liikmesriigi asutus, kellel on kooskõlas artikli 8 lõikega 1 õigus teha otsus loataotluse kohta;

i)   taotleja–

| 1. | artiklis 3 või 5 osutatud väljaveo puhul füüsiline või juriidiline isik, kellel on riigis, kuhu kaubad välja veetakse, kaubasaajaga leping ja kes on volitatud otsustama käesoleva määrusega reguleeritavate kaupade ühenduse tolliterritooriumilt välja saatmise üle tollideklaratsiooni vastuvõtmise ajal. Kui ei ole sõlmitud väljaveolepingut või kui lepingu pool ei tegutse iseenda nimel, on otsustavaks teguriks õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole ühenduse tolliterritooriumi; |
| --- | --- |

1.

artiklis 3 või 5 osutatud väljaveo puhul füüsiline või juriidiline isik, kellel on riigis, kuhu kaubad välja veetakse, kaubasaajaga leping ja kes on volitatud otsustama käesoleva määrusega reguleeritavate kaupade ühenduse tolliterritooriumilt välja saatmise üle tollideklaratsiooni vastuvõtmise ajal. Kui ei ole sõlmitud väljaveolepingut või kui lepingu pool ei tegutse iseenda nimel, on otsustavaks teguriks õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole ühenduse tolliterritooriumi;

| 2. | kui niisuguse väljaveo puhul on kaupade käsutajaks väljaveolepingu alusel väljaspool ühendust asuv isik, on taotlejaks ühenduses asuv lepinguosaline; |
| --- | --- |

2.

kui niisuguse väljaveo puhul on kaupade käsutajaks väljaveolepingu alusel väljaspool ühendust asuv isik, on taotlejaks ühenduses asuv lepinguosaline;

| 3. | artiklis 3 nimetatud tehnilise abi osutamise puhul füüsiline või juriidiline isik, kes teenust osutab; ning |
| --- | --- |

3.

artiklis 3 nimetatud tehnilise abi osutamise puhul füüsiline või juriidiline isik, kes teenust osutab; ning

| 4. | artiklis 4 nimetatud sisseveo ja tehnilise abi osutamise puhul muuseum, kes kaupa eksponeerib. |
| --- | --- |

4.

artiklis 4 nimetatud sisseveo ja tehnilise abi osutamise puhul muuseum, kes kaupa eksponeerib.

II PEATÜKK

Kaubad, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

Artikkel 3

Väljaveokeeld

1.   II lisas loetletud kaupade, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, mis tahes väljavedu on keelatud, sõltumata nende seadmete päritolust.

II lisas loetletud kaupadega seotud tehnilise abi osutamine, tasu eest või mitte, ühenduse tolliterritooriumilt kolmandas riigis asuvale mis tahes isikule, üksusele või asutusele on keelatud.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa II lisas loetletud kaupade väljaveoks ja nendega seonduva tehnilise abi osutamiseks, kui tõendatakse, et riigis, kuhu need kaubad välja veetakse, kasutatakse neid kaupu nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.

Artikkel 4

Sisseveokeeld

1.   II lisas loetletud kaupade sissevedu, sõltumata nende kaupade päritolust, on keelatud.

II lisas loetletud kaupadega seotud ning kolmandas riigis asuva mis tahes isiku, üksuse või asutuse poolt, tasu eest või mitte, pakutava tehnilise abi vastuvõtmine ühenduse tolliterritooriumil asuva isiku, üksuse või asutuse poolt on keelatud.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa II lisas loetletud kaupade sisseveoks ja nendega seonduva tehnilise abi osutamiseks, kui tõendatakse, et sihtliikmesriigis kasutatakse neid kaupu nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.

III PEATÜKK

Kaubad, mida on võimalik kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

Artikkel 5

Väljaveoloa nõue

1.   Niisuguste III lisas loetletud kaupade väljaveoks, mida on võimalik kasutada piinamiseks ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, nõutakse luba, sõltumata nende kaupade päritolust. Luba ei nõuta siiski niisuguste kaupade puhul, mis ainult läbivad ühenduse tolliterritooriumi, nimelt kaupade puhul, millele ei ole määratud muud tollikäitlusviisi kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 91 sätestatud välistransiidiprotseduur, sealhulgas ühenduseväliste kaupade ladustamisel I kontrollitüübile vastavas vabatsoonis või -laos.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata väljaveole liikmesriikide nendele territooriumidele, mis on loetletud IV lisas ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa, tingimusel, et kaupu kasutab nii sihtriigi või -territooriumi kui ka selle liikmesriigi, millele see territoorium kuulub, emamaaosa õiguskaitse eest vastutav asutus. Tollil või muudel asjakohastel asutustel on õigus kontrollida selle tingimuse täitmist ning nad võivad sõltuvalt kontrolli tulemustest otsustada, et väljavedu ei toimu.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata väljaveole kolmandatesse riikidesse, tingimusel, et kaupu kasutab liikmesriigi sõjaväe- või tsiviilpersonal, kui niisugune personal osaleb ELi või ÜRO rahuvalve- või kriisiohjamisoperatsioonis kõnesolevas kolmandas riigis või operatsioonis, mis põhineb liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistel riigikaitsealastel kokkulepetel. Tollil või muudel asjakohastel asutustel on õigus kontrollida selle tingimuse täitmist. Sõltuvalt kontrolli tulemustest võidakse otsustada, et väljavedu ei toimu.

Artikkel 6

Väljaveolubade andmise kriteeriumid

1.   Pädev asutus teeb otsused III lisas loetletud kaupade väljaveoga seotud loataotluste kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas olemuselt samasuguseks väljaveoks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise kolme aasta jooksul rahuldamata jäetud.

2.   Pädev asutus ei anna luba, kui on põhjendatult alust arvata, et III lisas loetletud kaupu võidakse kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, sealhulgas kehaliseks karistamiseks kolmanda riigi õiguskaitseasutuse või mis tahes füüsilise või juriidilise isiku poolt.

Pädev asutus võtab arvesse:

| — | kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid, |
| --- | --- |

—

kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid,

| — | ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste otsuseid ning aruandeid Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komiteelt ja ÜRO eriraportöörilt, mis käsitlevad piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist. |
| --- | --- |

—

ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste otsuseid ning aruandeid Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komiteelt ja ÜRO eriraportöörilt, mis käsitlevad piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist.

Arvesse võib võtta ka muud asjakohast teavet, sealhulgas saadaolevaid siseriiklike kohtute otsuseid, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostatud aruandeid või muud teavet ning teavet II ja III lisas loetletud kaupadele sihtriigis kohaldatavate väljaveopiirangute kohta.

Artikkel 7

Siseriiklikud meetmed

1.   Olenemata artiklite 5 ja 6 sätetest, võib liikmesriik vastu võtta või säilitada keelu jalaraudade, rühmaahelate ja kaasaskantavate elektrišokivahendite sisse- ja väljaveo kohta.

2.   Liikmesriik võib kehtestada loanõude niisuguste käeraudade väljaveole, mille kogupikkus koos ketiga ühe käeraua äärest teise käeraua ääreni lukustatuna on üle 240 mm. Niisugustele käeraudadele kohaldab asjaomane liikmesriik peatükke III ja IV.

3.   Liikmesriik teavitab komisjoni mistahes vastavalt lõigetele 1 ja 2 vastvõetud meetmetest. Olemasolevatest meetmetest teavitatakse hiljemalt 30. juuliks 2006. Järgnevatest meetmetest teavitatakse enne nende jõustumist.

IV PEATÜKK

Loa andmise kord

Artikkel 8

Loataotlused

1.   Loa sisse- ja väljaveoks ja tehnilise abi osutamiseks võib anda üksnes selle liikmesriigi I lisas nimetatud pädev asutus, mis on taotleja asukohariigiks.

2.   Taotlejad annavad pädevale asutusele kogu asjaomase teabe tegevuse kohta, mille jaoks luba taotletakse.

Artikkel 9

Load

1.   Sisse- ja väljaveoload väljastatakse V lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja need kehtivad kogu ühenduse piires. Loa kehtivusaeg on 3 kuni 12 kuud, võimalusega pikendada seda kuni 12 kuu võrra.

2.   Loa võib väljastada elektroonilisel kujul. Täpne kord kehtestatakse siseriiklikul tasandil. Liikmesriigid, kes kasutavad seda võimalust, teavitavad sellest komisjoni.

3.   Sisse- ja väljaveoloa suhtes kehtivad nõuded ja tingimused, mida pädev asutus peab kohaseks.

4.   Tegutsedes vastavalt käesolevale määrusele, võivad pädevad asutused keelduda väljaveoloa andmisest ning tühistada, peatada, muuta või kehtetuks tunnistada tema poolt juba antud väljaveoloa.

Artikkel 10

Tolliformaalsused

1.   Tolliformaalsuste täitmisel esitab väljavedaja või sissevedaja V lisas sätestatud nõuetekohaselt täidetud vormi tõendina selle kohta, et asjaomase välja- või sisseveo jaoks vajalik luba on saadud. Kui dokument ei ole täidetud selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus tolliformaalsusi täidetakse, võib nõuda, et väljavedaja või sissevedaja esitaks tõlke vastavasse ametlikku keelde.

2.   Kui tollideklaratsioon esitatakse II või III lisas loetletud kaupade osas ja leiab kinnitust, et kavandatava sisse- või väljaveo jaoks ei ole käesolevale määrusele vastavat luba antud, arestib toll deklareeritud kaubad ja juhib tähelepanu võimalusele taotleda luba vastavalt käesolevale määrusele. Kui loataotlust ei ole esitatud kuue kuu jooksul pärast arestimist või kui pädev asutus sellise taotluse rahuldamata jätab, hävitab toll arestitud kaubad kooskõlas liikmesriigi kohaldatava õigusega.

Artikkel 11

Teavitamise ja konsulteerimise nõue

1.   I lisas loetletud liikmesriikide asutused teatavad samas lisas loetletud teistele liikmesriikide asutustele ja komisjonile, kui nad jätavad loataotluse rahuldamata vastavalt käesolevale määrusele või kui nad tühistavad nende poolt antud loa. Teatamine peab toimuma 30 päeva jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast.

2.   Pädev asutus konsulteerib asutuse või asutustega, kes on eelmise kolme aasta jooksul käesolevas määruses käsitletud väljaveo-, sisseveo- või tehnilise abi osutamise loataotluse rahuldamata jätnud, kui ta saab taotluse, mis käsitleb niisuguses varasemas taotluses nimetatud olemuselt samasuguse tehinguga seotud sisse- või väljavedu või tehnilise abi osutamist, ja leiab, et luba tuleb sellest hoolimata anda.

3.   Kui pädev asutus otsustab pärast selliseid konsultatsioone loa anda, teatab ta oma otsusest viivitamata kõigile I lisas loetletud asutustele ja põhjendab oma otsust, esitades vajadusel taustteavet.

4.   Loa andmisest keeldumine, kui see tugineb artikli 7 lõike 1 kohasele siseriiklikule keelule, ei kujuta endast loataotluse rahuldamata jätmise otsust lõike 1 tähenduses.

V PEATÜKK

Üld- Ja lõppsätted

Artikkel 12

Lisade muutmine

1.   Komisjonil on õigus I lisa muuta. Liikmesriikide pädevaid asutusi käsitlevaid andmeid muudetakse liikmesriikide edastatud teabe põhjal.

2.   Vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud tingimustele on komisjonil õigus II, III, IV ja V lisa muuta.

Artikkel 13

Teabevahetus liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel

1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, teatavad komisjon ja liikmesriigid üksteisele taotluse korral käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja edastavad üksteisele igasuguse nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe lubade kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud.

2.   Asjaomane teave lubade kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud hõlmab vähemalt otsuse liiki, otsuse põhjuseid või nende kokkuvõtet, kaubasaajate nimesid ja kui see on erinev, siis lõppkasutajate nimesid, ning kõnealust kaupa.

3.   Liikmesriigid esitavad, võimaluse korral koostöös komisjoniga, avaliku iga-aastase tegevusaruande, milles antakse teavet saadud taotluste arvu, nendes taotlustes käsitletud toodete ja riikide ning nende taotluste suhtes tehtud otsuste kohta. Kõnealune aruanne ei sisalda teavet, mille avalikustamist peab liikmesriik oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

4.   Välja arvatud lõikes 2 loetletud teabe esitamise puhul teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile, ei piira käesolev artikkel konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate kehtivate siseriiklike eeskirjade kohaldamist.

5.   Loa andmisest keeldumine, kui see tugineb artikli 7 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklikule keelule, ei kujuta endast loa andmisest keeldumist käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 tähenduses.

Artikkel 14

Teabe kasutamine

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (10) ja üldsuse juurdepääsu dokumentidele käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist, kasutatakse käesoleva määruse kohaselt saadud teavet üksnes sellel otstarbel, milleks seda taotleti.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 2603/69 artikli 4 lõikega 1 loodud toodete ühiseid ekspordieeskirju käsitlev komitee. (11)

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 16

Rakendamine

Artiklis 15 osutatud komitee vaatab läbi kõik kas oma eesistuja enda algatusel või liikmesriigi esindaja nõudel eesistuja poolt tõstatatud küsimused, mis käsitlevad käesoleva määruse rakendamist.

Artikkel 17

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile 29. augustiks 2006 ja annavad komisjonile viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 18

Territoriaalne kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| — | ühenduse tolliterritooriumil, nagu see on määratletud määruses (EMÜ) nr 2913/92, |
| --- | --- |

—

ühenduse tolliterritooriumil, nagu see on määratletud määruses (EMÜ) nr 2913/92,

| — | Hispaania Ceuta ja Melilla territooriumidel, |
| --- | --- |

—

Hispaania Ceuta ja Melilla territooriumidel,

| — | Saksamaa Helgolandi territooriumil. |
| --- | --- |

—

Saksamaa Helgolandi territooriumil.

2.   Käesolevas määruses käsitletakse Ceutat, Helgolandi and Melillat ühenduse tolliterritooriumi osana.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 27. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LUX

---

(1)  ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1975. aasta resolutsioon 3452 (XXX).

1

(2)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

2

(3)  EÜT C 87 E, 11.4.2002, lk 136.

3

(4)  ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 1979. aasta resolutsioon 34/169.

4

(5)  Heaks kiidetud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 31. juuli 1957. aasta resolutsiooniga 663 C (XXIV) ja 13. mai 1977. aasta resolutsiooniga 2076 (LXII).

5

(6)  Vt Euroopa Liidu sõjaliste kaupade nimekirja punkt ML 7(c) (ELT C 127, 25.5.2005, lk 1).

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (EÜT L 148, 11.6.2005, lk 5).

9

(10)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

10

(11)  EÜT L 324, 27.12.1969, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3918/91 (EÜT L 372, 31.12.1991, lk 31).

11

---

I LISA

ARTIKLITES 8 JA 11 NIMETATUD ASUTUSTE NIMEKIRI

A.   Liikmesriikide asustused:

BELGIA

| Ministerie van Economie, Energie, Handel en Wetenschapsbeleid |
| --- |
| Directoraat E4: Economisch Potentieel, Markttoegangsbeleid, Tarifaire en Non-tarifaire Maatregelen |
| Vooruitgangsstraat 50c |
| B-1210 Brussel |
| Tel. (32-2) 277 51 11 |
| Fax (32-2) 277 53 03 |
| E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be |

Ministerie van Economie, Energie, Handel en Wetenschapsbeleid

Directoraat E4: Economisch Potentieel, Markttoegangsbeleid, Tarifaire en Non-tarifaire Maatregelen

Vooruitgangsstraat 50c

B-1210 Brussel

Tel. (32-2) 277 51 11

Fax (32-2) 277 53 03

E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be

| Ministère de l'économie, de l'énergie, du commerce et de la politique scientifique |
| --- |
| Directorat, E4: potentiel économique, politique d'accès aux marchés, mesures tarifaires et non-tarifaires |
| Rue du Progrès 50c |
| B-1210 Bruxelles |
| Téléphone: 32 (2) 277 51 11 |
| Télécopie: 32 (2) 277 53 03 |
| E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be |

Ministère de l'économie, de l'énergie, du commerce et de la politique scientifique

Directorat, E4: potentiel économique, politique d'accès aux marchés, mesures tarifaires et non-tarifaires

Rue du Progrès 50c

B-1210 Bruxelles

Téléphone: 32 (2) 277 51 11

Télécopie: 32 (2) 277 53 03

E-mail: Charles.godart@mineco.fgvov.be

TŠEHHI VABARIIK

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Česká republika |
| Tel.: (420) 224 90 76 41 |
| Fax: (420) 224 22 18 81 |
| E-mail: osm@mpo.cz |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Česká republika

Tel.: (420) 224 90 76 41

Fax: (420) 224 22 18 81

E-mail: osm@mpo.cz

TAANI

III lisa, nr 2 ja 3

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotsholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Denmark |
| Telephone: (45) 33 92 33 40 |
| Telefax: (45) 33 93 35 10 |
| E-mail: jm@jm.dk |

Justitsministeriet

Slotsholmsgade 10

DK-1216 København K

Denmark

Telephone: (45) 33 92 33 40

Telefax: (45) 33 93 35 10

E-mail: jm@jm.dk

II lisa ja III lisa, nr 1

| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| --- |
| Erhvers- og Byggestyrelsen |
| Eksportkontroladministrationen |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Denmark |
| Telephone: (45) 35 46 60 00 |
| Telefax: (45) 35 46 60 01 |
| E-mail: ebst@ebst.dk |

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Erhvers- og Byggestyrelsen

Eksportkontroladministrationen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Denmark

Telephone: (45) 35 46 60 00

Telefax: (45) 35 46 60 01

E-mail: ebst@ebst.dk

SAKSAMAA

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29–35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel.: (+49) 6196 908-0 |
| Fax: (+49) 6196 908 800 |
| E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29–35

D-65760 Eschborn

Tel.: (+49) 6196 908-0

Fax: (+49) 6196 908 800

E-Mail: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

KREEKA

ΕΛΛΑΣ

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Τηλ. (30-210) 328 60 47, (30-210) 328 60 31 |
| Φαξ (30-210) 328 60 94 |
| E-mail: e3c@mnec.gr |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Διεύθυνση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Τηλ. (30-210) 328 60 47, (30-210) 328 60 31

Φαξ (30-210) 328 60 94

E-mail: e3c@mnec.gr

EESTI

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Välismajanduse ja arengukoostöö osakond |
| Strateegilise kauba kontrolli büroo |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Eesti |
| Tel: +372 631 7200 |
| Faks: +372 631 7288 |
| E-post: stratkom@mfa.ee |

Eesti Välisministeerium

Välismajanduse ja arengukoostöö osakond

Strateegilise kauba kontrolli büroo

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Eesti

Tel: +372 631 7200

Faks: +372 631 7288

E-post: stratkom@mfa.ee

HISPAANIA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Secretaría de Estado de Turismo y Comercio |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Telephone: (34) 915 83 52 84 |
| Telefax: (34) 915 83 56 19 |
| E-mail: Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.SSCC.MCX.ES |

Secretaría General de Comercio Exterior

Secretaría de Estado de Turismo y Comercio

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Telephone: (34) 915 83 52 84

Telefax: (34) 915 83 56 19

E-mail: Buzon.Oficial@SGDEFENSA.SECGCOMEX.SSCC.MCX.ES

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la |
| --- |
| Agencía Estatal de Administración Tributaria |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |
| España |
| Telephone: +34 91 7289450 |
| Telefax: +34 91 7292065 |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales de la

Agencía Estatal de Administración Tributaria

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

España

Telephone: +34 91 7289450

Telefax: +34 91 7292065

PRANTSUSA

| Ministère de l’économie, des finances et de l’industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et droits indirects |
| Service des titres du commerce extérieur (SETICE) |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 PARIS CEDEX 09 |
| Téléphone: 01 55 07 46 73/- 46 42/- 48 64/- 47 64 |
| Télécopie: 01 55 07 46 67/- 46 91 |
| Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr |

Ministère de l’économie, des finances et de l’industrie

Direction générale des douanes et droits indirects

Service des titres du commerce extérieur (SETICE)

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 PARIS CEDEX 09

Téléphone: 01 55 07 46 73/- 46 42/- 48 64/- 47 64

Télécopie: 01 55 07 46 67/- 46 91

Courrier électronique: dg-setice@douane.finances.gouv.fr

IIRIMAA

| Licensing Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Telephone (353-1) 631 21 21 |
| Telefax (353-1) 631 25 62 |

Licensing Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Telephone (353-1) 631 21 21

Telefax (353-1) 631 25 62

ITAALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione generale per la politica commerciale |
| Viale Boston, 25 |
| I-00144 Roma |
| Telephone: +39 06 59 93 25 79 |
| Telefax: +39 06 59 93 26 34 |
| E-mail: polcomsegr@mincomes.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale

Viale Boston, 25

I-00144 Roma

Telephone: +39 06 59 93 25 79

Telefax: +39 06 59 93 26 34

E-mail: polcomsegr@mincomes.it

KÜPROS

| Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Τμήμα έκδοσης αδειών εισαγωγών/εξαγωγών |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Τηλ. (357-22) 86 71 00 |
| Φαξ (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cygr |

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Τμήμα έκδοσης αδειών εισαγωγών/εξαγωγών

Ανδρέα Αραούζου 6

CY-1421 Λευκωσία

Τηλ. (357-22) 86 71 00

Φαξ (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cygr

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Service |
| Import/Export Licensing Unit |
| 6 Andreas Araouzos Street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telephone: (357- 22) 86 71 00 |
| Telefax: (357-22) 37 51 20 |
| E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Service

Import/Export Licensing Unit

6 Andreas Araouzos Street

CY-1421 Nicosia

Telephone: (357- 22) 86 71 00

Telefax: (357-22) 37 51 20

E-mail: perm.sec@mcit.gov.cy

LÄTI

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Latvija |
| Telefax.: +371 7 280 882 |

Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Latvija

Telefax.: +371 7 280 882

LEEDU

| Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos |
| --- |
| Licencijavimo skyrius |
| Saltoniškių g. 19 |
| LT-08105 Vilnius |
| Lietuva |
| Telephone: +370 8 271 97 67 |
| Telefax: +370 5 271 99 76 |
| E-mail: leidimai.pd@policija.lt |

Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos

Licencijavimo skyrius

Saltoniškių g. 19

LT-08105 Vilnius

Lietuva

Telephone: +370 8 271 97 67

Telefax: +370 5 271 99 76

E-mail: leidimai.pd@policija.lt

LUKSEMBURG

| Commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B. P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Téléphone: 352 4782370 |
| Télécopie: 352 466138 |
| Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu |

Commerce extérieur

Office des licences

B. P. 113

L-2011 Luxembourg

Téléphone: 352 4782370

Télécopie: 352 466138

Courrier électronique: office.licences@mae.etat.lu

UNGARI

| Magyar Kereskedelmi |
| --- |
| Engedélyezési Hivatal |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Telephone: +36 1 336 74 30 |
| Telefax: +36 1 336 74 28 |
| E-mail: spectrade@mkeh.hu |

Magyar Kereskedelmi

Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Telephone: +36 1 336 74 30

Telefax: +36 1 336 74 28

E-mail: spectrade@mkeh.hu

MALTA

| Diviżjoni għall–Kummerċ |
| --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta CMR02 |
| Telephone: +356 25 69 02 09 |
| Telefax: +356 21 24 05 16 |

Diviżjoni għall–Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta CMR02

Telephone: +356 25 69 02 09

Telefax: +356 21 24 05 16

MADALMAAD

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle |
| A-1011 Wien |
| Stubenring 1 |
| Tel.: (+43) 1 71100 8327 |
| Fax: (+43) 1 71100 8386 |
| E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung für Aus- und Einfuhrkontrolle

A-1011 Wien

Stubenring 1

Tel.: (+43) 1 71100 8327

Fax: (+43) 1 71100 8386

E-Mail: post@C22.bmwa.gv.at

POOLA

| Ministerstwo Gospodarki i Pracy |
| --- |
| plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Polska |
| Telephone: (+48-22) 693 50 00 |
| Telefax: (+48-22) 693 40 48 |

Ministerstwo Gospodarki i Pracy

plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

Polska

Telephone: (+48-22) 693 50 00

Telefax: (+48-22) 693 40 48

PORTUGAL

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo |
| Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega |
| P-1149-060 Lisboa |
| Tel.: (351-21) 881 42 63 |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais de Consumo

Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua Terreiro do Trigo, edifício da Alfândega

P-1149-060 Lisboa

Tel.: (351-21) 881 42 63

Fax: (351-21) 881 42 61

SLOVEENIA

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Direktorat za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Republika Slovenija |
| Telephone: +386 1 478 35 42 |
| Telefax: +386 1 478 36 11 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Direktorat za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Republika Slovenija

Telephone: +386 1 478 35 42

Telefax: +386 1 478 36 11

SLOVAKKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Telephone: +421 2 48 54 20 53 |
| Telefax: +421 2 43 42 39 15 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi

Mierová 19

827 15 Bratislava

Slovenská republika

Telephone: +421 2 48 54 20 53

Telefax: +421 2 43 42 39 15

SOOME

| Sisäasiainministeriö |
| --- |
| Arpajais- ja asehallintoyksikkö |
| PL 50 |
| FI-11101 RIIHIMÄKI |
| Puhelin (358-9) 160 01 |
| Faksi (358-19) 72 06 68 |
| Sähköposti: aahy@poliisi.fi |

Sisäasiainministeriö

Arpajais- ja asehallintoyksikkö

PL 50

FI-11101 RIIHIMÄKI

Puhelin (358-9) 160 01

Faksi (358-19) 72 06 68

Sähköposti: aahy@poliisi.fi

ROOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| PO Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tfn (46-8) 690 48 00 |
| Fax (46-8) 30 67 59 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium

PO Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tfn (46-8) 690 48 00

Fax (46-8) 30 67 59

E-post: registrator@kommers.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Export Control Organisation |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London |
| SW1P 2HT |
| United Kingdom |
| Telephone (44) 207 215 05 85 |
| Telefax (44) 207 215 05 72 |
| E-mail: mevlyn.tompkins@dti.gsi.gov.uk |

Department of Trade and Industry

Export Control Organisation

4 Abbey Orchard Street

London

SW1P 2HT

United Kingdom

Telephone (44) 207 215 05 85

Telefax (44) 207 215 05 72

E-mail: mevlyn.tompkins@dti.gsi.gov.uk

B.   Aadress komisjonile teatiste esitamiseks:

| COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A: Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution |
| Unit A 2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| Tel: (32-2) 296 25 56 |
| Faks: (32-2) 296 75 63 |
| E-post: relex-sanctions@cec.eu.int |

COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES

Directorate-General for External Relations

Directorate A: Common Foreign and Security Policy (CFSP) and European Security and Defence Policy (ESDP): Commission Coordination and contribution

Unit A 2: Legal and institutional matters, CFSP Joint Actions, Sanctions, Kimberley Process

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

Tel: (32-2) 296 25 56

Faks: (32-2) 296 75 63

E-post: relex-sanctions@cec.eu.int

---

II LISA

Artiklites 3 ja 4 nimetatud seadmete nimekiri

Märkus: käesolev nimekiri ei hõlma meditsiinitehnika seadmeid

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1.   Järgmised inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmed: |
| ex 4421 90 98
  ex 8208 90 00 | 1.1. | Võllad ja giljotiinid |

CN-kood

Kirjeldus

Järgmised inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmed:

ex 4421 90 98

ex 8208 90 00

1.1.

Võllad ja giljotiinid

ex 8543 89 95

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

ex 9402 90 00

| 1.2. | Elektritoolid inimeste hukkamiseks |
| --- | --- |

1.2.

Elektritoolid inimeste hukkamiseks

ex 9406 00 38

ex 9406 00 80

| 1.3. | Õhukindlad, nt terasest või klaasist kambrid inimeste hukkamiseks surmava gaasi või muu aine abil |
| --- | --- |

1.3.

Õhukindlad, nt terasest või klaasist kambrid inimeste hukkamiseks surmava gaasi või muu aine abil

ex 8413 81 90

ex 9018 90 50

ex 9018 90 60

ex 9018 90 85

| 1.4. | Automaatsed surmava keemilise aine manustamise süsteemid inimeste hukkamiseks |
| --- | --- |

1.4.

Automaatsed surmava keemilise aine manustamise süsteemid inimeste hukkamiseks

Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed:

ex 8543 89 95

| 2.1. | Elektrišokivööd inimeste ohjeldamiseks elektrišoki abil, mille tühijooksu pinge on kuni 10 000 V. |
| --- | --- |

2.1.

Elektrišokivööd inimeste ohjeldamiseks elektrišoki abil, mille tühijooksu pinge on kuni 10 000 V.

---

III LISA

Artiklis 5 osutatud seadmete loetelu

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1.   Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed: |
| ex 9401 61 00
  ex 9401 69 00
  ex 9401 71 00
  ex 9401 79 00
  ex 9402 90 00
  ex 9403 20 91
  ex 9403 20 99
  ex 9403 50 00
  ex 9403 70 90
  ex 9403 80 00 | 1.1. | Aheldamistoolid ja -lauad
  Märkus:
  Kõnealune seade ei hõlma turvatoole puuetega isikute jaoks |

CN-kood

Kirjeldus

Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed:

ex 9401 61 00

ex 9401 69 00

ex 9401 71 00

ex 9401 79 00

ex 9402 90 00

ex 9403 20 91

ex 9403 20 99

ex 9403 50 00

ex 9403 70 90

ex 9403 80 00

1.1.

Aheldamistoolid ja -lauad

Märkus:

Kõnealune seade ei hõlma turvatoole puuetega isikute jaoks

ex 7326 90 98

ex 8301 50 00

ex 3926 90 99

| 1.2. | Jalarauad, rühmaahelad, ahelad ja üksikud käerauad või ahela rauad
  Märkus:
  Kõnealune vahend ei hõlma “tavalisi käeraudu”. Tavalised käerauad on käerauad, mille kogupikkus koos ketiga, lukustatuna, on ühe käeraua välimisest äärest teise käeraua välimise ääreni 150–280 mm ja mida ei ole kohandatud füüsilise valu või kannatuse valmistamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

Jalarauad, rühmaahelad, ahelad ja üksikud käerauad või ahela rauad

Märkus:

Kõnealune vahend ei hõlma “tavalisi käeraudu”. Tavalised käerauad on käerauad, mille kogupikkus koos ketiga, lukustatuna, on ühe käeraua välimisest äärest teise käeraua välimise ääreni 150–280 mm ja mida ei ole kohandatud füüsilise valu või kannatuse valmistamiseks.

ex 7326 90 98

ex 8301 50 00

ex 3926 90 99

| 1.3. | Näpurauad ja näpukruvid, sealhulgas sakilised näpurauad |
| --- | --- |

1.3.

Näpurauad ja näpukruvid, sealhulgas sakilised näpurauad

Järgmised kaasaskantavad vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks:

ex 8543 89 95

ex 9304 00 00

| 2.1. | Kaasaskantavad elektrišokivahendid, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid, väljundpingega kuni 10 000 V.






  1. | Käesolev vahend ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Kaasaskantavad elektrišokivahendid, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid, väljundpingega kuni 10 000 V.

1.

Käesolev vahend ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid.

| 2. | Kõnealune vahend ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

2.

Kõnealune vahend ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

Järgmised ained ning nendega seotud kaasaskantavad levitamisvahendid massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks:

ex 8424 20 00

ex 9304 00 00

| 3.1. | Kaasaskantavad vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil või selle levitamise abil
  Märkus:
  Kõnealune vahend ei hõlma individuaalseid kaasaskantavaid vahendeid, isegi kui need sisaldavad keemilist ainet, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

3.1.

Kaasaskantavad vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil või selle levitamise abil

Märkus:

Kõnealune vahend ei hõlma individuaalseid kaasaskantavaid vahendeid, isegi kui need sisaldavad keemilist ainet, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

ex 2924 29 95

| 3.2. | Pelargoonhappe vanillüülamiid (PAVA) (CAS 2444-46-4) |
| --- | --- |

3.2.

Pelargoonhappe vanillüülamiid (PAVA) (CAS 2444-46-4)

ex 2939 99 00

| 3.3. | Pipragaas (Oleoresin capsicum, OC) (CAS 8023-77-6). |
| --- | --- |

3.3.

Pipragaas (Oleoresin capsicum, OC) (CAS 8023-77-6).

---

IV LISA

Artikli 5 lõikes 2 nimetatud territooriumide nimekiri

TAANI:

| — | Gröönimaa. |
| --- | --- |

—

Gröönimaa.

PRANTSUSMAA:

| — | Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, |
| --- | --- |

—

Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad,

| — | Prantsuse Polüneesia, |
| --- | --- |

—

Prantsuse Polüneesia,

| — | Prantsuse Antarktilised ja Lõunaalad, |
| --- | --- |

—

Prantsuse Antarktilised ja Lõunaalad,

| — | Wallis ja Futuna, |
| --- | --- |

—

Wallis ja Futuna,

| — | Mayotte, |
| --- | --- |

—

Mayotte,

| — | Saint-Pierre ja Miquelon. |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre ja Miquelon.

SAKSAMAA:

| — | Büsingen. |
| --- | --- |

—

Büsingen.

---

V LISA

Artikli 9 lõikes 1 osutatud sisse- või väljaveoloa vorm

Tehnilised näitajad:

Plankide mõõt on 210 × 297 mm, kusjuures pikkuse maksimaalne lubatud kõrvalekalle on 5 mm vähem ja 8 mm rohkem. Lahtrid põhinevad mõõtühikutel üks kümnendik tolli horisontaalsuunas ja üks kuuendik tolli vertikaalsuunas. Alajaotusi mõõdetakse horisontaalselt kümnendiktollides.

Image

Image

Selgitavad märkused vormile

“Sisse- või väljaveoluba kaupadele, mida on võimalik kasutada piinamiseks (määrus (EÜ) nr 1236/2005)”

Kõnealust loavormi kasutatakse loa väljastamisel kaupade sisse- või väljaveoks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks. Seda ei kasutata tehnilise abi osutamise loa andmiseks.

Loa väljastab nõukogu määruse (EÜ) nr 1236/2005 artikli 2 punktis h määratud asutus, mis on nimetatud käesoleva määruse I lisas.

Luba väljastatakse ühest lehest koosneval vormil, mis täidetakse mõlemal küljel. Pädev tolliasutus arvab välja veetavaid kogused maha kogu kasutatavatest kogustest. Nimetatud asutus peab kindlaks tegema, et eri kaubaartiklitele antud luba oleks sel eesmärgil selgelt eraldi välja toodud.

Juhul, kui liikmesriigi menetluste kohaselt tuleb esitada täiendavad loavormi koopiad (näiteks taotlemiseks), võib need lisada vormi paketti, mis sisaldab vajalikke koopiaid siseriiklike eeskirjade kohaselt. Eespool esitatud vormi näidise lahtris 3 vasakul ääres tuleb selgelt märkida, mis eesmärgil asjaomast koopiat kavatsetakse kasutada (nt taotluse esitamiseks, taotleja eksemplar). Vaid üks näidistest on määruse (EÜ) nr 1236/2005 V lisas esitatud loa vorm.

| Lahter 1: | Taotleja: | Palun märkige taotleja nimi ja täielik aadress.
  Samuti võib märkida taotleja tollinumbri (enamikul juhtudel valikuline).
  Vastavasse lahtrisse tuleb märkida taotleja kategooria (valikuliselt) numbriga 1, 2 või 4 vastavalt määruse (EÜ) nr 1236/2005 artikli 2 punktile i. |
| --- | --- | --- |
| Lahter 3: | Loa number: | Palun märkige loa number ja märgistage kas väljaveo või sisseveo lahter. Vt määruse artikli 2 punkte d ja e ning artiklit 17 mõistete “väljavedu” ja “sissevedu” määratluste kohta. |
| Lahter 4: | Kehtivusaja lõpp: | Märkida kuupäev (kahekohaline), kuu (kahekohaline) ja aasta (neljakohaline). |
| Lahter 5: | Tollimaakler/esindaja: | Juhul kui taotlust ei esita taotleja, märkige palun nõuetekohaselt volitatud esindaja või (tolli)maakleri nimi, kes tegutseb taotleja nimel. Vt ka nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklit 5. |
| Lahter 6: | Riik, kus kaubad asuvad: | Palun märkige nii asjaomane riik kui ka riigi kood vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1172/95, EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, EÜT L 296, 5.10.2002, lk 6. |
| Lahter 7: | Sihtriik: | Palun märkige nii asjaomane riik kui ka riigi kood vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1172/95, EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, EÜT L 296, 5.10.2002, lk 6. |
| Lahter 10: | Kauba kirjeldus: | Palun kaaluge asjaomaste kaupade pakendamise kuupäeva lisamist. Samuti võib 10. lahtris märkida kauba väärtuse.
  Juhul kui lahtris 10 ei ole piisavalt ruumi, palun jätkake valgel lehel, märkides sellele loa numbri. 16. lahtris märkige palun lisade arv.
  Käesolev vorm on ette nähtud kuni kolme eri tüüpi kauba jaoks (vt määruse II ja III lisa). Kui luba vajatakse enam kui kolme tüüpi kauba jaoks, tuleb vormistada kaks luba. |
| Lahter 11: | Kaup nr: | See lahter tuleb täita vaid vormi tagaküljel. Kauba number kauba kirjelduse lahtris peab vastama kauba numbrile lahtris 11, mis asub asjaomase kauba kirjelduse kõrval. |
| Lahter 14: | Erinõuded ja -tingimused: | Juhul kui lahtris 14 ei ole piisavalt ruumi, palun jätkake lisatud valgel lehel, märkides sellele loa numbri. Lahtris 16 märkige palun lisade arv. |
| Lahter 16: | Lisade arv: | Lisade olemasolu korral märkige palun lisade arv (vt selgitusi lahtrites 10 ja 14). |

Lahter 1:

Taotleja:

Palun märkige taotleja nimi ja täielik aadress.

Samuti võib märkida taotleja tollinumbri (enamikul juhtudel valikuline).

Vastavasse lahtrisse tuleb märkida taotleja kategooria (valikuliselt) numbriga 1, 2 või 4 vastavalt määruse (EÜ) nr 1236/2005 artikli 2 punktile i.

Lahter 3:

Loa number:

Palun märkige loa number ja märgistage kas väljaveo või sisseveo lahter. Vt määruse artikli 2 punkte d ja e ning artiklit 17 mõistete “väljavedu” ja “sissevedu” määratluste kohta.

Lahter 4:

Kehtivusaja lõpp:

Märkida kuupäev (kahekohaline), kuu (kahekohaline) ja aasta (neljakohaline).

Lahter 5:

Tollimaakler/esindaja:

Juhul kui taotlust ei esita taotleja, märkige palun nõuetekohaselt volitatud esindaja või (tolli)maakleri nimi, kes tegutseb taotleja nimel. Vt ka nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklit 5.

Lahter 6:

Riik, kus kaubad asuvad:

Palun märkige nii asjaomane riik kui ka riigi kood vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1172/95, EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, EÜT L 296, 5.10.2002, lk 6.

Lahter 7:

Sihtriik:

Palun märkige nii asjaomane riik kui ka riigi kood vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1172/95, EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10. Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 1779/2002, EÜT L 296, 5.10.2002, lk 6.

Lahter 10:

Kauba kirjeldus:

Palun kaaluge asjaomaste kaupade pakendamise kuupäeva lisamist. Samuti võib 10. lahtris märkida kauba väärtuse.

Juhul kui lahtris 10 ei ole piisavalt ruumi, palun jätkake valgel lehel, märkides sellele loa numbri. 16. lahtris märkige palun lisade arv.

Käesolev vorm on ette nähtud kuni kolme eri tüüpi kauba jaoks (vt määruse II ja III lisa). Kui luba vajatakse enam kui kolme tüüpi kauba jaoks, tuleb vormistada kaks luba.

Lahter 11:

Kaup nr:

See lahter tuleb täita vaid vormi tagaküljel. Kauba number kauba kirjelduse lahtris peab vastama kauba numbrile lahtris 11, mis asub asjaomase kauba kirjelduse kõrval.

Lahter 14:

Erinõuded ja -tingimused:

Juhul kui lahtris 14 ei ole piisavalt ruumi, palun jätkake lisatud valgel lehel, märkides sellele loa numbri. Lahtris 16 märkige palun lisade arv.

Lahter 16:

Lisade arv:

Lisade olemasolu korral märkige palun lisade arv (vt selgitusi lahtrites 10 ja 14).

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1237/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29 juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 71,8 |
| 096 | 21,9 |
| 999 | 46,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 61,9 |
| 999 | 61,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 72,5 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 69,1 |
| 528 | 72,2 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 111,3 |
| 204 | 80,3 |
| 220 | 126,8 |
| 334 | 91,2 |
| 624 | 162,7 |
| 999 | 114,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,3 |
| 400 | 101,0 |
| 508 | 69,1 |
| 512 | 63,3 |
| 528 | 88,5 |
| 720 | 73,3 |
| 804 | 85,4 |
| 999 | 81,8 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,8 |
| 388 | 63,0 |
| 512 | 47,0 |
| 528 | 35,6 |
| 999 | 67,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 141,4 |
| 999 | 141,4 |
| 0809 20 95 | 052 | 280,0 |
| 400 | 336,4 |
| 999 | 308,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 109,8 |
| 999 | 109,8 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

71,8

096

21,9

999

46,9

0707 00 05

052

61,9

999

61,9

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

72,5

508

58,8

524

69,1

528

72,2

999

68,2

0806 10 10

052

111,3

204

80,3

220

126,8

334

91,2

624

162,7

999

114,5

0808 10 80

388

92,3

400

101,0

508

69,1

512

63,3

528

88,5

720

73,3

804

85,4

999

81,8

0808 20 50

052

125,8

388

63,0

512

47,0

528

35,6

999

67,9

0809 10 00

052

141,4

999

141,4

0809 20 95

052

280,0

400

336,4

999

308,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

109,8

999

109,8

0809 40 05

624

87,6

999

87,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1238/2005,

28. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 85/2004, millega sätestatakse õunte turustusstandardid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 85/2004 (2) nähakse ette miinimumsuuruse vähendamine alates 1. augustist 2005, et see oleks identne ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) standardiga FFV-50 ettenähtud suurusega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 85/2004 (2) nähakse ette miinimumsuuruse vähendamine alates 1. augustist 2005, et see oleks identne ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) standardiga FFV-50 ettenähtud suurusega.

| (2) | UN/ECE põllumajandussaaduste kvaliteedistandarditega tegelevale töörühmale tehti ettepanek suhkrusisaldusel põhineva küpsuskriteeriumi sisseviimise kohta UN/ECE standardisse FFV-50. |
| --- | --- |

(2)

UN/ECE põllumajandussaaduste kvaliteedistandarditega tegelevale töörühmale tehti ettepanek suhkrusisaldusel põhineva küpsuskriteeriumi sisseviimise kohta UN/ECE standardisse FFV-50.

| (3) | Võttes arvesse, et miinimumsuurus on samuti üks küpsuskriteeriumeid, tuleks uurida, kuidas saaks kõige paremini neid kahte küpsuskriteeriumi õunte turustusstandarditesse sisse viia. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse, et miinimumsuurus on samuti üks küpsuskriteeriumeid, tuleks uurida, kuidas saaks kõige paremini neid kahte küpsuskriteeriumi õunte turustusstandarditesse sisse viia.

| (4) | Kuna uurimusega peaks hõlmama vähemalt kolme turustusaastat, tuleks seepärast suuruse vähendamise kehtestamine pärast 1. juunit 2008 edasi lükata ja pikendada üleminekusätete kehtimist suuruse kohta kuni 31. maini 2008. |
| --- | --- |

(4)

Kuna uurimusega peaks hõlmama vähemalt kolme turustusaastat, tuleks seepärast suuruse vähendamise kehtestamine pärast 1. juunit 2008 edasi lükata ja pikendada üleminekusätete kehtimist suuruse kohta kuni 31. maini 2008.

| (5) | Siiski tuleks kaitsta nende ettevõtjate õigustatud usaldust, kes on sõlminud lepingud eeldusel, et suuruse vähendamist ettenägevaid uusi standardeid kohaldatakse alates 1. augustist 2005. |
| --- | --- |

(5)

Siiski tuleks kaitsta nende ettevõtjate õigustatud usaldust, kes on sõlminud lepingud eeldusel, et suuruse vähendamist ettenägevaid uusi standardeid kohaldatakse alates 1. augustist 2005.

| (6) | Selguse huvides tuleb täpsustada, et kui toote müümisel kasutatakse kaubamärki, peab sordinimetus või sünonüüm olema välja toodud. |
| --- | --- |

(6)

Selguse huvides tuleb täpsustada, et kui toote müümisel kasutatakse kaubamärki, peab sordinimetus või sünonüüm olema välja toodud.

| (7) | Normi lisas loetletud sortide nimekirjas on teatavad vead. |
| --- | --- |

(7)

Normi lisas loetletud sortide nimekirjas on teatavad vead.

| (8) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 85/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 85/2004 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 85/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 esimeses lauses asendatakse kuupäev “31. juuli 2005” kuupäevaga “31. mai 2008”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 esimeses lauses asendatakse kuupäev “31. juuli 2005” kuupäevaga “31. mai 2008”.

| 2. | Artikli 2 esimeses lauses asendatakse kuupäev “1. august 2005” kuupäevaga “1. juuni 2008”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 esimeses lauses asendatakse kuupäev “1. august 2005” kuupäevaga “1. juuni 2008”.

| 3. | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule. |
| --- | --- |

3.

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Siiski võivad need ettevõtjad, kes on liikmesriikide ametiasutuste nõudeid järgides määruse (EÜ) nr 85/2004 lisa III punkti teise ja kolmanda lõigu kohaselt sõlminud lepingud enne 1. augustit 2005, turustada eespool nimetatud lepingute objektiks olevaid õunu vastavalt eespool nimetatud lõikudele.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 85/2004 lisa liite punkti 4 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Teise lõigu esimene lause asendatakse järgmise tekstiga.
  “Mõningaid järgmisena loetletud sorte võib turustada kaubanime all, mis on kaubamärgina kaitstud või millele taotletakse sellist kaitset ühes või mitmes riigis tingimusel, et sordi nimi või sünonüüm on märgitud etiketil.” |
| --- | --- |

1.

Teise lõigu esimene lause asendatakse järgmise tekstiga.

“Mõningaid järgmisena loetletud sorte võib turustada kaubanime all, mis on kaubamärgina kaitstud või millele taotletakse sellist kaitset ühes või mitmes riigis tingimusel, et sordi nimi või sünonüüm on märgitud etiketil.”

| 2. | Tabelis toodud mittetäielik nimikiri asendatakse järgmise tekstiga.










  Sordid | Sünonüümid | Kaubamärk | Värvusrühm | Korgistumine | Suurus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| African Red | | African CarmineTM | B | | |
| Akane | Tohoku 3 | Primerouge® | B | | |
| Alborz Seedling | | | C | | |
| Aldas | | | B | | L |
| Alice | | | B | | |
| Alkmene | Early Windsor | | C | | |
| Alwa | | | B | | |
| Angold | | | C | | L |
| Apollo | Beauty of Blackmoor | | C | | L |
| Arkcharm | Arkansas No 18, A 18 | | C | | L |
| Arlet | | | B | R | |
| Aroma | | | C | | |
| Aroma punased vormid, näiteks Aroma Amorosa | | | B | | |
| Auksis | | | B | | |
| Belfort | Pella | | B | | |
| Belle de Boskoop ja selle vormid | | | D | R | L |
| Belle fleur double | | | D | | L |
| Berlepsch | Freiherr von Berlepsch | | C | | |
| Berlepsch rouge | Red Berlepsch, Roter Berlepsch | | B | | |
| Blushed Golden | | | | | L |
| Bohemia | | | B | | L |
| Boskoop rouge | Red Boskoop, Roter Boskoop | | B | R | L |
| Braeburn | | | B | | L |
| Sordi Braeburn punased vormid, näiteks: | | | A | | L |
| Hidala | | Hilwell® | |
| Joburn | | AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Lochbuie Red | | | |
| Braeburn | | | |
| Mahana Red | | Redfield® | |
| Mariri Red | | EveTM , Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Redfield | | Red BraeburnTM, Southern RoseTM | |
| Royal Braeburn | | | |
| Bramley's Seedling | Bramley, Triomphe de Kiel | | D | | L |
| Brettacher Sämling | | | D | | L |
| Calville (group of ...) | | | D | | L |
| Cardinal | | | B | | |
| Carola | Kalco | | C | | L |
| Caudle | | CameoTM | B | | |
| Charden | | | D | | L |
| Charles Ross | | | D | | L |
| Civni | | Rubens® | B | | |
| Coromandel Red | Corodel | | A | | |
| Cortland | | | B | | L |
| Cox's orange pippin ja selle vormid | Cox Orange | | C | R | |
| Sordi Cox Orange punased vormid, näiteks:
  Cherry Cox | | | B | R | |
| Crimson Bramley | | | D | | L |
| Cripps Pink | | Pink Lady® | C | | |
| Cripps Red | | SundownerTM | C (1) | | |
| Dalinbel | | | B | | |
| Delblush | | Tentation® | D | | L |
| Delcorf ja selle vormid, näiteks: | | Delbarestivale® | C | | L |
| Dalili | | Ambassy® | |
| Monidel | | | |
| Delgollune | | Delbard Jubilé® | B | | L |
| Delicious ordinaire | Ordinary Delicious | | B | | |
| Deljeni | | Primgold® | D | | L |
| Delikates | | | B | | |
| Delor | | | C | | L |
| Discovery | | | C | | |
| Dunn's Seedling | | | D | R | |
| Dykmanns Zoet | | | C | | |
| Egremont Russet | | | D | R | |
| Elan | | | D | | L |
| Elise | Red Delight | Roblos® | A | | L |
| Ellison's orange | Ellison | | C | | L |
| Elstar ja selle vormid, näiteks: | | | C | | |
| Daliter | | EltonTM | | |
| Elshof | | | | |
| Elstar Armhold | | | | |
| Elstar Reinhardt | | | | |
| Sordi Elstar punased vormid, näiteks: | | | B | | |
| Bel-El | | | | |
| Daliest | | Red ElswoutTM | | |
| Goedhof | | ElistaTM | | |
| Red Elstar | | ElnicaTM | | |
| Valstar | | | | |
| Empire | | | A | | |
| Falstaff | | | C | | |
| Fiesta | Red Pippin | | C | | |
| Florina | | Querina® | B | | L |
| Fortune | | | D | R | |
| Fuji ja selle vormid | | | B | | L |
| Gala | | | C | | |
| Gala punased vormid, näiteks: | | | A | | |
| Annaglo | | | | |
| Baigent | | Brookfield® | | |
| Galaxy | | | | |
| Mitchgla | | Mondial Gala® | | |
| Obrogala | | Delbard Gala® | | |
| Regala | | | | |
| Regal Prince | | Gala Must® | | |
| Tenroy | | Royal Gala® | | |
| Garcia | | | D | | L |
| Gloster | | | B | | L |
| Goldbohemia | | | D | | L |
| Golden Delicious ja selle vormid | | | D | | L |
| Golden Russet | | | D | R | |
| Goldrush | Coop 38 | | D | | L |
| Goldstar | | | D | | L |
| Gradigold | | Golden Extreme®
  Golden Supreme® | D | | L |
| Granny Smith | | | D | | L |
| Gravenstein rouge | Red Gravenstein, Roter Gravensteiner | | B | | L |
| Gravensteiner | Gravenstein | | D | | L |
| Greensleeves | | | D | | L |
| Holsteiner Cox ja selle vormid | Holstein | | D | R | |
| Holstein rouge | Red Holstein, Roter Holsteiner Cox | | C | R | |
| Honeycrisp | | Honeycrunch® | C | | L |
| Honeygold | | | D | | L |
| Horneburger | | | D | | L |
| Howgate Wonder | Manga | | D | | L |
| Idared | | | B | | L |
| Ingrid Marie | | | B | R | |
| Isbranica | Izbranica | | C | | |
| Jacob Fisher | | | D | | L |
| Jacques Lebel | | | D | | L |
| Jamba | | | C | | L |
| James Grieve ja selle vormid | | | D | | L |
| James Grieve rouge | Red James Grieve | | B | | L |
| Jarka | | | C | | L |
| Jerseymac | | | B | | |
| Jester | | | D | | L |
| Jonagold (2) ja selle vormid, näiteks: | | | C | | L |
| Crowngold | | | |
| Daligo | | | |
| Daliguy | Jonasty | | |
| Dalijean | Jonamel | | |
| Jonagold 2000 | Excel | | |
| Jonabel | | | |
| Jonabres | | | |
| King Jonagold | | | |
| New Jonagold | Fukushima | | |
| Novajo | Veulemanns | | |
| Schneica | | Jonica® | |
| Wilmuta | | | |
| Jonagored ja selle vormid, näiteks: | | | A | | L |
| Decosta | | | |
| Jomured | Van de Poel | | |
| Jonagold Boerekamp | | Early Queen® | |
| Jomar | | Marnica® | |
| Jonagored Supra | | | |
| Jonaveld | | First Red® | |
| Primo | | | |
| Romagold | Surkijn | | |
| Rubinstar | | | |
| Red Jonaprince | | Wilton's®, Red Prince® | |
| Jonalord | | | C | | |
| Jonathan | | | B | | |
| Julia | | | B | | |
| Jupiter | | | D | | L |
| Karmijn de Sonnaville | | | C | R | L |
| Katy | Katja | | B | | |
| Kent | | | D | R | |
| Kidd's orange red | | | C | R | |
| Kim | | | B | | |
| Koit | | | C | | L |
| Krameri Tuvioun | | | B | | |
| Kukikovskoje | | | B | | |
| Lady Williams | | | B | | L |
| Lane's Prince Albert | | | D | | L |
| Laxton's Superb | Laxtons Superb | | C | R | |
| Ligol | | | B | | L |
| Lobo | | | B | | |
| Lodel | | | A | | |
| Lord Lambourne | | | C | | |
| Maigold | | | B | | |
| Mc Intosh | | | B | | |
| Meelis | | | B | | L |
| Melba | | | B | | |
| Melodie | | | B | | L |
| Melrose | | | C | | L |
| Meridian | | | C | | |
| Moonglo | | | C | | |
| Morgenduft | Imperatore | | B | | L |
| Mountain Cove | | Ginger GoldTM | D | | L |
| Mutsu | | Crispin® | D | | L |
| Normanda | | | C | | L |
| Nueva Europa | | | C | | |
| Nueva Orleans | | | B | | L |
| Odin | | | B | | |
| Ontario | | | B | | L |
| Orlovskoje Polosatoje | | | C | | |
| Ozark Gold | | | D | | L |
| Paula Red | | | B | | |
| Pero de Cirio | | | D | | L |
| Piglos | | | B | | L |
| Pikant | | | B | | L |
| Pikkolo | | | C | | |
| Pilot | | | C | | |
| Pimona | | | C | | |
| Pinova | | Corail® | C | | |
| Pirella | | Pirol® | B | | L |
| Piros | | | C | | L |
| Rafzubex | | Rubinette® Rosso | A | | |
| Rafzubin | | Rubinette® | C | | |
| Rajka | | | B | | |
| Rambour d'hiver | | | D | | L |
| Rambour Franc | | | B | | |
| Reanda | | | B | | L |
| Rebella | | | C | | L |
| Red Delicious ja selle vormid, näiteks: | | | A | | L |
| Camspur | | Redchief® | |
| Erovan | | Early Red One® | |
| Evasni | | Scarlet Spur® | |
| Flatrar | Starkspur Ultra Red® | | |
| Fortuna Delicious | | | |
| Otago | | | |
| Red King | | | |
| Red Spur | | | |
| Red York | | | |
| Richared | | | |
| Royal Red | | | |
| Sandidge | | Super Chief® | |
| Shotwell Delicious | | | |
| Stark Delicious | | | |
| Starking | | | |
| Starkrimson | | | |
| Starkspur | | | |
| Topred | | | |
| Trumdor | | Oregon Spur Delicious® | |
| Well Spur | | | |
| Red Dougherty | | | A | | |
| Red Rome | | | A | | |
| Redkroft | | | A | | |
| Regal | | | A | | |
| Regina | | | B | | L |
| Reglindis | | | C | | L |
| Reine des Reinettes | Goldparmäne, Gold Parmoné | | C | | |
| Reineta Encarnada | | | B | | |
| Reinette Rouge du Canada | | | B | | L |
| Reinette d'Orléans | | | D | | L |
| Reinette Blanche du Canada | Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette | | D | R | L |
| Reinette de France | | | D | | L |
| Reinette de Landsberg | | | D | | L |
| Reinette grise du Canada | Graue Kanadarenette | | D | R | L |
| Relinda | | | C | | |
| Remo | | | B | | |
| Renora | | | B | | L |
| Resi | | | B | | |
| Resista | | | D | | L |
| Retina | | | B | | L |
| Rewena | | | B | | L |
| Roja de Benejama | Verruga, Roja del Valle, Clavelina | | A | | |
| Rome Beauty | Belle de Rome, Rome | | B | | |
| Rosana | Berner Rosenapfel | | B | | L |
| Royal Beaut | | | A | | L |
| Rubin | | | C | | L |
| Rubinola | | | B | | L |
| Sciearly | | Pacific BeautyTM | A | | |
| Scifresh | | JazzTM | B | | |
| Sciglo | | Southern SnapTM | A | | |
| Sciray | GS48 | | A | | |
| Scired | | Pacific QueenTM | A | R | |
| Sciros | | Pacific RoseTM | A | | L |
| Selena | | | B | | L |
| Shampion | | | B | | L |
| Sidrunkollane Taliõun | | | D | | L |
| Sinap Orlovskij | Orlovski Sinap | | D | | L |
| Snygold | Earlygold | | D | | L |
| Sommerregent | | | C | | |
| Spartan | | | A | | |
| Splendour | | | A | | |
| St. Edmunds Pippin | | | D | R | |
| Stark's Earliest | | | C | | |
| Štaris | Staris | | A | | |
| Sturmer Pippin | | | D | R | |
| Sügisdessert | | | C | | L |
| Sügisjoonik | | | C | | L |
| Summerred | | | B | | |
| Sunrise | | | A | | |
| Sunset | | | D | R | |
| Suntan | | | D | R | L |
| Sweet Caroline | | | C | | L |
| Talvenauding | | | B | | |
| Tellisaare | | | B | | |
| Tiina | | | B | | L |
| Topaz | | | B | | |
| Tydeman's Early Worcester | Tydeman's Early | | B | | L |
| Veteran | | | B | | |
| Vista Bella | Bellavista | | B | | |
| Wealthy | | | B | | |
| Worcester Pearmain | | | B | | |
| York | | | B | | |

2.

Tabelis toodud mittetäielik nimikiri asendatakse järgmise tekstiga.

Sordid

Sünonüümid

Kaubamärk

Värvusrühm

Korgistumine

Suurus

African Red

African CarmineTM

B

Akane

Tohoku 3

Primerouge®

B

Alborz Seedling

C

Aldas

B

L

Alice

B

Alkmene

Early Windsor

C

Alwa

B

Angold

C

L

Apollo

Beauty of Blackmoor

C

L

Arkcharm

Arkansas No 18, A 18

C

L

Arlet

B

R

Aroma

C

Aroma punased vormid, näiteks Aroma Amorosa

B

Auksis

B

Belfort

Pella

B

Belle de Boskoop ja selle vormid

D

R

L

Belle fleur double

D

L

Berlepsch

Freiherr von Berlepsch

C

Berlepsch rouge

Red Berlepsch, Roter Berlepsch

B

Blushed Golden

L

Bohemia

B

L

Boskoop rouge

Red Boskoop, Roter Boskoop

B

R

L

Braeburn

B

L

Sordi Braeburn punased vormid, näiteks:

A

L

Hidala

Hilwell®

Joburn

AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Lochbuie Red

Braeburn

Mahana Red

Redfield®

Mariri Red

EveTM , Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Redfield

Red BraeburnTM, Southern RoseTM

Royal Braeburn

Bramley's Seedling

Bramley, Triomphe de Kiel

D

L

Brettacher Sämling

D

L

Calville (group of ...)

D

L

Cardinal

B

Carola

Kalco

C

L

Caudle

CameoTM

B

Charden

D

L

Charles Ross

D

L

Civni

Rubens®

B

Coromandel Red

Corodel

A

Cortland

B

L

Cox's orange pippin ja selle vormid

Cox Orange

C

R

Sordi Cox Orange punased vormid, näiteks:

Cherry Cox

B

R

Crimson Bramley

D

L

Cripps Pink

Pink Lady®

C

Cripps Red

SundownerTM

C (1)

Dalinbel

B

Delblush

Tentation®

D

L

Delcorf ja selle vormid, näiteks:

Delbarestivale®

C

L

Dalili

Ambassy®

Monidel

Delgollune

Delbard Jubilé®

B

L

Delicious ordinaire

Ordinary Delicious

B

Deljeni

Primgold®

D

L

Delikates

B

Delor

C

L

Discovery

C

Dunn's Seedling

D

R

Dykmanns Zoet

C

Egremont Russet

D

R

Elan

D

L

Elise

Red Delight

Roblos®

A

L

Ellison's orange

Ellison

C

L

Elstar ja selle vormid, näiteks:

C

Daliter

EltonTM

Elshof

Elstar Armhold

Elstar Reinhardt

Sordi Elstar punased vormid, näiteks:

B

Bel-El

Daliest

Red ElswoutTM

Goedhof

ElistaTM

Red Elstar

ElnicaTM

Valstar

Empire

A

Falstaff

C

Fiesta

Red Pippin

C

Florina

Querina®

B

L

Fortune

D

R

Fuji ja selle vormid

B

L

Gala

C

Gala punased vormid, näiteks:

A

Annaglo

Baigent

Brookfield®

Galaxy

Mitchgla

Mondial Gala®

Obrogala

Delbard Gala®

Regala

Regal Prince

Gala Must®

Tenroy

Royal Gala®

Garcia

D

L

Gloster

B

L

Goldbohemia

D

L

Golden Delicious ja selle vormid

D

L

Golden Russet

D

R

Goldrush

Coop 38

D

L

Goldstar

D

L

Gradigold

Golden Extreme®

Golden Supreme®

D

L

Granny Smith

D

L

Gravenstein rouge

Red Gravenstein, Roter Gravensteiner

B

L

Gravensteiner

Gravenstein

D

L

Greensleeves

D

L

Holsteiner Cox ja selle vormid

Holstein

D

R

Holstein rouge

Red Holstein, Roter Holsteiner Cox

C

R

Honeycrisp

Honeycrunch®

C

L

Honeygold

D

L

Horneburger

D

L

Howgate Wonder

Manga

D

L

Idared

B

L

Ingrid Marie

B

R

Isbranica

Izbranica

C

Jacob Fisher

D

L

Jacques Lebel

D

L

Jamba

C

L

James Grieve ja selle vormid

D

L

James Grieve rouge

Red James Grieve

B

L

Jarka

C

L

Jerseymac

B

Jester

D

L

Jonagold (2) ja selle vormid, näiteks:

C

L

Crowngold

Daligo

Daliguy

Jonasty

Dalijean

Jonamel

Jonagold 2000

Excel

Jonabel

Jonabres

King Jonagold

New Jonagold

Fukushima

Novajo

Veulemanns

Schneica

Jonica®

Wilmuta

Jonagored ja selle vormid, näiteks:

A

L

Decosta

Jomured

Van de Poel

Jonagold Boerekamp

Early Queen®

Jomar

Marnica®

Jonagored Supra

Jonaveld

First Red®

Primo

Romagold

Surkijn

Rubinstar

Red Jonaprince

Wilton's®, Red Prince®

Jonalord

C

Jonathan

B

Julia

B

Jupiter

D

L

Karmijn de Sonnaville

C

R

L

Katy

Katja

B

Kent

D

R

Kidd's orange red

C

R

Kim

B

Koit

C

L

Krameri Tuvioun

B

Kukikovskoje

B

Lady Williams

B

L

Lane's Prince Albert

D

L

Laxton's Superb

Laxtons Superb

C

R

Ligol

B

L

Lobo

B

Lodel

A

Lord Lambourne

C

Maigold

B

Mc Intosh

B

Meelis

B

L

Melba

B

Melodie

B

L

Melrose

C

L

Meridian

C

Moonglo

C

Morgenduft

Imperatore

B

L

Mountain Cove

Ginger GoldTM

D

L

Mutsu

Crispin®

D

L

Normanda

C

L

Nueva Europa

C

Nueva Orleans

B

L

Odin

B

Ontario

B

L

Orlovskoje Polosatoje

C

Ozark Gold

D

L

Paula Red

B

Pero de Cirio

D

L

Piglos

B

L

Pikant

B

L

Pikkolo

C

Pilot

C

Pimona

C

Pinova

Corail®

C

Pirella

Pirol®

B

L

Piros

C

L

Rafzubex

Rubinette® Rosso

A

Rafzubin

Rubinette®

C

Rajka

B

Rambour d'hiver

D

L

Rambour Franc

B

Reanda

B

L

Rebella

C

L

Red Delicious ja selle vormid, näiteks:

A

L

Camspur

Redchief®

Erovan

Early Red One®

Evasni

Scarlet Spur®

Flatrar

Starkspur Ultra Red®

Fortuna Delicious

Otago

Red King

Red Spur

Red York

Richared

Royal Red

Sandidge

Super Chief®

Shotwell Delicious

Stark Delicious

Starking

Starkrimson

Starkspur

Topred

Trumdor

Oregon Spur Delicious®

Well Spur

Red Dougherty

A

Red Rome

A

Redkroft

A

Regal

A

Regina

B

L

Reglindis

C

L

Reine des Reinettes

Goldparmäne, Gold Parmoné

C

Reineta Encarnada

B

Reinette Rouge du Canada

B

L

Reinette d'Orléans

D

L

Reinette Blanche du Canada

Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette

D

R

L

Reinette de France

D

L

Reinette de Landsberg

D

L

Reinette grise du Canada

Graue Kanadarenette

D

R

L

Relinda

C

Remo

B

Renora

B

L

Resi

B

Resista

D

L

Retina

B

L

Rewena

B

L

Roja de Benejama

Verruga, Roja del Valle, Clavelina

A

Rome Beauty

Belle de Rome, Rome

B

Rosana

Berner Rosenapfel

B

L

Royal Beaut

A

L

Rubin

C

L

Rubinola

B

L

Sciearly

Pacific BeautyTM

A

Scifresh

JazzTM

B

Sciglo

Southern SnapTM

A

Sciray

GS48

A

Scired

Pacific QueenTM

A

R

Sciros

Pacific RoseTM

A

L

Selena

B

L

Shampion

B

L

Sidrunkollane Taliõun

D

L

Sinap Orlovskij

Orlovski Sinap

D

L

Snygold

Earlygold

D

L

Sommerregent

C

Spartan

A

Splendour

A

St. Edmunds Pippin

D

R

Stark's Earliest

C

Štaris

Staris

A

Sturmer Pippin

D

R

Sügisdessert

C

L

Sügisjoonik

C

L

Summerred

B

Sunrise

A

Sunset

D

R

Suntan

D

R

L

Sweet Caroline

C

L

Talvenauding

B

Tellisaare

B

Tiina

B

L

Topaz

B

Tydeman's Early Worcester

Tydeman's Early

B

L

Veteran

B

Vista Bella

Bellavista

B

Wealthy

B

Worcester Pearmain

B

York

B

---

(1)  Vähemalt 20 % punast värvi I ja II klassi puhul.

(2)  Sordi “Jonagold” II klassi õunte pinnast peab vähemalt kümnendik olema kaetud punaste triipudega.

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1239/2005,

29. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate või liikidega, ja määrust (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses lõssipulbriga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 punkti b ja lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 581/2004 (2) artikli 1 lõikele 1 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 582/2004 (3) artikli 1 lõikele 1 on teatud sihtkohad eksporditoetuse alt välja arvatud. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 581/2004 (2) artikli 1 lõikele 1 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 582/2004 (3) artikli 1 lõikele 1 on teatud sihtkohad eksporditoetuse alt välja arvatud.

| (2) | Komisjoni 16. juuni 2005. aasta määrusesse (EÜ) nr 909/2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (4) on alates 17. juunist 2005 lisatud Ceuta ja Melilla sihtkohatsoonide L 01 ja L 03 alla (milles on loetletud sihtkohad, mis ei vasta eksporditoetuste saamise tingimustele) ning võrdsustatud Venemaa suhtes kohaldatav või toetusemäär kõikide teiste sihtkohtade suhtes kohaldatava määraga. Seetõttu on vaja kõnealused sihtkohad välja arvata määruste (EÜ) nr 581/2004 ja (EÜ) nr 582/2004 kohaselt makstavate eksporditoetuste hulgast. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 16. juuni 2005. aasta määrusesse (EÜ) nr 909/2005, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused, (4) on alates 17. juunist 2005 lisatud Ceuta ja Melilla sihtkohatsoonide L 01 ja L 03 alla (milles on loetletud sihtkohad, mis ei vasta eksporditoetuste saamise tingimustele) ning võrdsustatud Venemaa suhtes kohaldatav või toetusemäär kõikide teiste sihtkohtade suhtes kohaldatava määraga. Seetõttu on vaja kõnealused sihtkohad välja arvata määruste (EÜ) nr 581/2004 ja (EÜ) nr 582/2004 kohaselt makstavate eksporditoetuste hulgast.

| (3) | Määrusi (EÜ) nr 581/2004 ja (EÜ) nr 582/2004 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrusi (EÜ) nr 581/2004 ja (EÜ) nr 582/2004 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Esimeses lõigus osutatud tooted on ette nähtud ekspordiks kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud Andorra, Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Ameerika Ühendriigid ja Vatikani Linnriik.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 582/2004 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Kuulutatakse välja alaline pakkumine, et määratleda eksporditoetus komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (5) I lisa jaos 9 osutatud lõssipulbri jaoks, mis on pakitud vähemalt 25 kg netomassiga kottidesse ja mille lisatud piimavaba aine sisaldus ei ületa 0,5 massiprotsenti, tootekoodiga ex ex 0402 10 19 9000, mis on ette nähtud eksportimiseks kõigisse sihtkohtadesse, välja arvatud Andorra, Bulgaaria, Ceuta ja Melilla, Gibraltar, Ameerika Ühendriigid ja Vatikani Linnriik.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004.

3

(4)  ELT L 154, 17.6.2005, lk 10.

4

(5)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.”

5

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1240/2005,

29. juuli 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1279/98 Rumeeniast pärit veise- ja vasikalihatoodete teatavate tariifikvootide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/18/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on seoses teatavate veise- ja vasikalihatoodete importimisega ette nähtud soodustused tariifikvoodi alusel, mis avati kõnealuse lepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/18/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on seoses teatavate veise- ja vasikalihatoodete importimisega ette nähtud soodustused tariifikvoodi alusel, mis avati kõnealuse lepinguga.

| (2) | Nimetatud tariifikvoodi rakendussätted võeti vastu komisjoni 19. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1279/98, milles sätestatakse Bulgaariale ja Rumeeniale nõukogu otsustega 2003/286/EÜ ja 2003/18/EÜ ettenähtud veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3) |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud tariifikvoodi rakendussätted võeti vastu komisjoni 19. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1279/98, milles sätestatakse Bulgaariale ja Rumeeniale nõukogu otsustega 2003/286/EÜ ja 2003/18/EÜ ettenähtud veise- ja vasikaliha tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (3)

| (3) | Nõukogu ja komisjoni 25. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/431/EÜ Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) nähakse ette soodustused veise- ja vasikalihatoodete importimisel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu ja komisjoni 25. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/431/EÜ Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) nähakse ette soodustused veise- ja vasikalihatoodete importimisel.

| (4) | Veise- ja vasikalihatoodete suhtes soodustuste kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta ja määrust (EÜ) nr 1279/98 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Veise- ja vasikalihatoodete suhtes soodustuste kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta ja määrust (EÜ) nr 1279/98 vastavalt muuta.

| (5) | Peale selle on määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikega 1 ette nähtud, et litsentsitaotlusi võib esitada üksnes kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud iga ajavahemiku esimese kümne päeva jooksul. Arvestades lisaprotokolli jõustumise kuupäeva, tuleb kõnealusest sättest teha erand ajavahemikuks käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 2005. aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikega 1 ette nähtud, et litsentsitaotlusi võib esitada üksnes kõnealuse määruse artiklis 2 osutatud iga ajavahemiku esimese kümne päeva jooksul. Arvestades lisaprotokolli jõustumise kuupäeva, tuleb kõnealusest sättest teha erand ajavahemikuks käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 2005. aasta 31. detsembrini.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõikest 1 esitatakse impordilitsentside taotlusi ajavahemikuks käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 2005. aasta 31. detsembrini esimese kümne tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeva, kuid 10. tööpäeval enne kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   2005. aasta juulikuu esimese 10 päeva jooksul määruse (EÜ) nr 1279/98 artikli 4 lõike 1 järgi esitatud litsentsitaotlused loetakse taotlusteks, mis on esitatud lõike 1 järgi.

3.   Määruse (EÜ) nr 1279/98 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 8, 14.1.2003, lk 18.

2

(3)  EÜT L 176, 20.6.1998, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1220/2005 (ELT L 199, 29.7.2005, lk 47).

3

(4)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 26.

4

---

LISA

I LISA

Teatavatest riikidest pärit teatavate toodete ühendusse importimisel kohaldatavad soodustused

(Enamsoodustusrežiimi tollimaks)

| Päritoluriik | Seerianumber | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kohaldatav tollimaksumäär
  (% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast) | Aastane kogus alates 1.7.2005
  (tonnides) (1) | Aastane kasv alates 1.7.2006
  (tonnes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 09.4753 | 0201
  0202 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | Tollimaksuvaba | 4 000 | 0 |
| 09.4765 | 0206 10 95 | Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, värske või jahutatud | Tollimaksuvaba | 100 | 0 |
| 0206 29 91 | Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, külmutatud |
| 0210 20 | Soolatud või soolvees, kuivatatud või suitsutatud veiseliha |
| 0210 99 51 | Veise vahelihase lihaseline ja kõõluseline osa |
| 09.4768 | 1602 50 | Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups | Tollimaksuvaba | 500 | 0 |
| Bulgaaria | 09.4651 | 0201
  0202 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | Tollimaksuvaba | 2 500 | 0 |
| 09.4784 | 1602 50 | Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups | Tollimaksuvaba | 660 | 60 |

Päritoluriik

Seerianumber

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kohaldatav tollimaksumäär

(% enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast)

Aastane kogus alates 1.7.2005

(tonnides) (1)

Aastane kasv alates 1.7.2006

(tonnes)

Rumeenia

09.4753

0201

0202

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Tollimaksuvaba

4 000

0

09.4765

0206 10 95

Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, värske või jahutatud

Tollimaksuvaba

100

0

0206 29 91

Veise vahelihase söödav lihaseline ja kõõluseline osa, külmutatud

0210 20

Soolatud või soolvees, kuivatatud või suitsutatud veiseliha

0210 99 51

Veise vahelihase lihaseline ja kõõluseline osa

09.4768

1602 50

Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups

Tollimaksuvaba

500

0

Bulgaaria

09.4651

0201

0202

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Tollimaksuvaba

2 500

0

09.4784

1602 50

Töödeldud või konserveeritud veiseliha või -rups

Tollimaksuvaba

660

60

II LISA

EÜ faks: (32 2) 292 17 34

E-post: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

(1)  Rumeenia kohta aastane kogus seisuga 1.8.2005 (tonnides).

1

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1241/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/18/EÜ sätestatud teatavate Rumeeniast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eelkõige selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/18/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on ette nähtud soodustused teatavate Rumeeniast pärit elusveiste impordi tariifikvootide avamise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/18/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega kohandatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu kaubandusaspekte, et võtta arvesse läbirääkimiste tulemusi uute vastastikuste põllumajandussoodustuste osas, (2) on ette nähtud soodustused teatavate Rumeeniast pärit elusveiste impordi tariifikvootide avamise suhtes.

| (2) | Nõukogu ja komisjoni 25. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/431/EÜ, Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (3) on seoses teatavate Rumeeniast pärit elusveiste importimisega ette nähtud lisasoodustused. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu ja komisjoni 25. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/431/EÜ, Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Rumeenia vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (3) on seoses teatavate Rumeeniast pärit elusveiste importimisega ette nähtud lisasoodustused.

| (3) | Elusveiste tariifikvoodi avamiseks ja haldamiseks tuleks alates 1. augustist 2005 vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad mitmeks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Elusveiste tariifikvoodi avamiseks ja haldamiseks tuleks alates 1. augustist 2005 vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad mitmeks aastaks.

| (4) | Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seda arvesse võttes ning tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt kaubandusringkondadelt nõuda, et nad oleksid kõnealuse aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal importinud teatava miinimumarvu loomi, mis peaks samal ajal tagama võrdse juurdepääsu soodustustele. Kuna praeguseid soodustusi kohaldatakse ainult Rumeeniast imporditud loomade suhtes ning arvestades kõnealuse riigi senist importi, võib 50 loomast koosnevat partiid pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused näitavad, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena. |
| --- | --- |

(4)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused teha kättesaadavaks ettevõtjatele, kes suudavad tõendada tegelikku märkimisväärse ulatusega kaubandustegevust kolmandate riikidega. Seda arvesse võttes ning tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt kaubandusringkondadelt nõuda, et nad oleksid kõnealuse aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal importinud teatava miinimumarvu loomi, mis peaks samal ajal tagama võrdse juurdepääsu soodustustele. Kuna praeguseid soodustusi kohaldatakse ainult Rumeeniast imporditud loomade suhtes ning arvestades kõnealuse riigi senist importi, võib 50 loomast koosnevat partiid pidada tavapäraseks saadetiseks. Kogemused näitavad, et ühe partii ost on esmanõue, et käsitada tehingut tõelise ja elujõulisena.

| (5) | Kui kõnealuseid kriteeriume kontrollitakse, tuleks kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse. |
| --- | --- |

(5)

Kui kõnealuseid kriteeriume kontrollitakse, tuleks kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

| (6) | Peale selle ei tohiks spekulatsiooni vältimiseks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks esitada impordiõiguste tagatis selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse. Impordilitsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning neid tuleks ettevõtjatele väljastada üksnes koguste suhtes, mille kohta on antud impordiõigused. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle ei tohiks spekulatsiooni vältimiseks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad. Lisaks tuleks esitada impordiõiguste tagatis selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse. Impordilitsentsid ei tohiks olla loovutatavad ning neid tuleks ettevõtjatele väljastada üksnes koguste suhtes, mille kohta on antud impordiõigused.

| (7) | Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv. |
| --- | --- |

(7)

Kvootide võrdsema kasutusvõimaluse tagamiseks ning selleks, et iga taotluse puhul tagada majanduslikult tasuv loomade arv, peaks iga taotluse puhul olema määratud loomade miinimum- ja maksimumarv.

| (8) | Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada, et impordiõigused eraldatakse pärast järelemõtlemisaega ja vajaduse korral kohaldatakse impordi suhtes kindlaksmääratud vähendusprotsenti.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks kehtestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (4) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 29 lõike 1 kohaselt tuleb kõnealust korda hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks kehtestada eeskirjad taotluste esitamise ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, seda vajaduse korral lisaks komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (4) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (5) teatavatele sätetele või nendest erandeid tehes.

| (10) | Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad). (6) |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kohustada ettevõtjaid taotlema impordilitsentse kõikide eraldatud impordiõiguste suhtes, peaks taotlemine olema impordiõiguste tagatise osas esmanõue komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad). (6)

| (11) | Kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaks selline importija osalema aktiivselt asjaomaste loomade soetamises, vedamises ja importimises. Tõendusmaterjali esitamine kõnealuste tegevuste kohta peaks seetõttu ka olema litsentsitagatise puhul esmanõue. |
| --- | --- |

(11)

Kvootide nõuetekohaseks haldamiseks tuleks samuti sätestada, et litsentsiomanik oleks ka tegelik importija. Seepärast peaks selline importija osalema aktiivselt asjaomaste loomade soetamises, vedamises ja importimises. Tõendusmaterjali esitamine kõnealuste tegevuste kohta peaks seetõttu ka olema litsentsitagatise puhul esmanõue.

| (12) | Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist. |
| --- | --- |

(12)

Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 nimetatud lubatut kõikumist.

| (13) | Komisjoni 2. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1143/1998 (millega sätestatakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavat mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud lehmade ja mullikate tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1012/98) (7) on muutunud lõpuks seoses otsuse 2005/431/EÜ ning nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsuse 2005/430/EÜ (Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (8) vastuvõtmisega tarbetuks. Kõnealune määrus tuleks seepärast tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 2. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1143/1998 (millega sätestatakse teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavat mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud lehmade ja mullikate tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1012/98) (7) on muutunud lõpuks seoses otsuse 2005/431/EÜ ning nõukogu ja komisjoni 18. aprilli 2005. aasta otsuse 2005/430/EÜ (Euroopa lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria vahel lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (8) vastuvõtmisega tarbetuks. Kõnealune määrus tuleks seepärast tunnistada kehtetuks.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühendusse võib tollimaksuvabalt importida mitme aasta jooksul ajavahemikul 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini 46 000 Rumeeniast pärit elusveist, kes kuuluvad CN-koodide 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 või 0102 90 71 alla.

2005–2006 kvoodiaasta puhul on esimeses lõigus osutatud kvoodi kehtivusaeg 1. august 2005 kuni 30. juuni 2006.

Esimeses lõigus osutatud kvoot kannab numbrit 09.4769.

Artikkel 2

1.   Taotlusi artikli 1 lõikes 1 sätestatud kvoodi kohase impordiõiguse kohta võivad esitada ainult füüsilised või juriidilised isikud. Taotlejad peavad tõendama asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele oma impordilitsentside taotluste esitamisel, et nad on importinud aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal vähemalt 50 CN koodi 0102 90 alla kuuluvat looma.

Taotlejad peavad olema kantud siseriiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Importi tõendatakse üksnes vabasse ringlusse lubamise tollidokumentidega, mis on tolli poolt nõuetekohaselt kinnitatud ja viitavad taotlejale kui kaubasaajale.

Liikmesriigid võivad aktsepteerida esimeses lõigus osutatud dokumentide koopiaid, mille on nõuetekohaselt tõendanud pädev asutus. Koopiate tunnustamisel teatatakse sellest iga taotleja puhul artikli 3 lõikes 5 nimetatud liikmesriigi teatisega.

3.   Tariifikvoote ei eraldata ettevõtjatele, kes 1. jaanuariks asjaomase aastase kvoodi kehtivusajale eelneval aastal on lõpetanud kolmandate riikidega kauplemise veise- ja vasikalihasektoris.

4.   Ettevõte, mis on moodustatud selliste ettevõtete ühendamise teel, kes saavad importi tõendada lõikes 1 nimetatud miinimumkoguses, võib oma taotluse aluseks võtta nimetatud impordiandmed.

Artikkel 3

1.   Impordiõiguste taotluse võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Impordiõiguste taotlus peab hõlmama vähemalt 50 looma ning ei tohi hõlmata rohkem kui 5 % saadaolevast kogusest.

Kui taotlus ületab esimeses lõigus nimetatud protsenti, siis ülemäärast kogust arvesse ei võeta.

3.   Impordiõiguste taotlusi saab esitada kuni aastase kvoodi kehtivusajale eelneva 15. juuni kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

1. augustist 2005 kuni 30. juunini 2006 kehtiva kvoodi puhul saab impordiõiguste taotlusi esitada siiski kuni käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevale järgneva kümnenda tööpäeva kella 13:00-ni Brüsseli aja järgi.

4.   Taotlejad võivad esitada ainult ühe taotluse iga artiklis 1 nimetatud kvoodi kohta. Kui taotleja esitab rohkem kui ühe taotluse, loetakse kõik selle taotleja taotlused kehtetuks.

5.   Pärast esitatud dokumentide kontrollimist edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt kümnendal tööpäeval pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu taotlejate nimekirja koos aadresside ning taotletud kogustega.

Kõik teatised, sealhulgas tühiteatised, saadetakse faksi või e-posti teel, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi või mõnda teist komisjoni poolt liikmesriikidele edastatud vormi.

Artikkel 4

1.   Pärast artikli 3 lõikes 5 osutatud teatise esitamist otsustab komisjon nii kiiresti kui võimalik kui suures ulatuses võib taotlused rahuldada.

2.   Kui artiklis 3 nimetatud taotlustega hõlmatud kogused ületavad saadaolevaid koguseid, kehtestab komisjon taotletavate koguste suhtes kohaldatava ühtse vähenduskoefitsiendi.

Kui esimeses lõigus osutatud ühtse vähendusprotsendi kohaldamise tulemusena on ühes taotluses taotletav kogus väiksem kui 50 looma, jaotavad asjaomased liikmesriigid kvoodi liisuheitmisega 50 looma suurusteks partiideks. Kui järelejäänud kogus on väiksem kui 50 looma, antakse üks impordiõigus selle koguse kohta.

Artikkel 5

1.   Impordiõiguste tagatis on 3 eurot looma kohta. See deponeeritakse pädeva asutuse juures koos impordiõiguste taotlusega.

2.   Impordilitsentsi taotlused koostatakse eraldatud koguse kohta. See kohustus on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses.

3.   Kui artikli 4 lõikes 2 nimetatud vähendamiskoefitsiendi kohaldamise tulemusena eraldatakse impordiõigusi taotletust väiksemale kogusele, siis vabastatakse viivitamata võrdeline osa esitatud tagatisest.

Artikkel 6

1.   Jaotatud koguste importimisel tuleb esitada impordilitsents või -litsentsid.

2.   Litsentsitaotlusi võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja esitas taotluse kvoodi alusel impordiõiguste saamiseks ja kus ta need õigused sai.

Iga impordilitsentsi väljaandmisega vähenevad vastavalt impordiõigused.

3.   Impordilitsents antakse välja impordiõigused saanud ettevõtja taotlusel ja tema nimele.

4.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtrisse 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 päritoluriik;

| b) | lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest: | 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 või 0102 90 71; |
| --- | --- | --- |

b)

lahtrisse 16 üks või mitu järgmistest CN-koodidest:

0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61 või 0102 90 71;

| c) | lahtrisse 20 asjaomase kvoodi järjenumber ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

c)

lahtrisse 20 asjaomase kvoodi järjenumber ja vähemalt üks II lisas loetletud kannetest.

Litsentsid kohustavad importima lahtris 8 näidatud riigist.

Artikkel 7

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1, ei ole käesoleva määruse kohaselt väljastatud impordilitsentsid loovutatavad ning õigus kasutada tariifikvoote tekib üksnes juhul, kui litsentsi märgitud nimi ja aadress on samad kui kaubasaajana märgitud isiku nimi ja aadress litsentsiga kaasas olevatel vabasse ringlusse suunamise deklaratsioonidel.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1445/95 artiklist 3 kehtivad väljaantud litsentsid 150 päeva alates nende tegelikust väljaandmise kuupäevast kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 tähenduses. Impordilitsentsid kehtivad igal aastal kuni kvoodi kehtivusaja 30. juunini.

3.   Impordilitsentsi väljastamine sõltub 20-eurose tagatise esitamisest looma kohta, mille moodustavad:

| a) | artikli 5 lõikes 1 nimetatud tagatis 3 eurot ja |
| --- | --- |

a)

artikli 5 lõikes 1 nimetatud tagatis 3 eurot ja

| b) | 17  eurot, mille taotleja esitab koos litsentsitaotlusega. |
| --- | --- |

b)

17  eurot, mille taotleja esitab koos litsentsitaotlusega.

4.   Väljaantud litsentsid kehtivad kogu ühenduses.

5.   Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõiget 4 ei kohaldata. Seepärast märgitakse litsentsi 19. lahtrisse number 0 (null).

6.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 III jaotise 4. jao sätetest tagatise vabastamise kohta, ei vabastata lõikes 3 osutatud tagatist enne tõendusmaterjali esitamist selle kohta, et litsentsiomanik vastutas kaubanduslikult ja logistiliselt asjakohaste loomade soetamise, vedamise ja vabasse ringlusse laskmise eest. Selline tõend koosneb vähemalt:

| a) | litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi, |
| --- | --- |

a)

litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi,

| b) | litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist, |
| --- | --- |

b)

litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist,

| c) | litsentsiomaniku kui kauba saaja nime ja aadressi sisaldavast dokumendist, mille kohaselt on kaubad deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks. |
| --- | --- |

c)

litsentsiomaniku kui kauba saaja nime ja aadressi sisaldavast dokumendist, mille kohaselt on kaubad deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks.

Artikkel 8

Imporditavate loomade suhtes kehtib artiklis 1 osutatud tollimaksu vabastus kas ekspordiriigi poolt vastavalt Rumeeniaga sõlmitud Euroopa lepingule lisatud protokollile 4 väljastatud kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 esitamisel või eksportija poolt vastavalt kõnealusele protokollile koostatud kaubaarve deklaratsiooni esitamisel.

Artikkel 9

Määruseid (EÜ) nr 1445/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 kohaldatakse vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 10

Määrus (EÜ) nr 1143/1998 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 8, 14.1.2003, lk 18.

2

(3)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 26.

3

(4)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

4

(5)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

5

(6)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 673/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 17).

6

(7)  EÜT L 159, 3.6.1998, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004.

7

(8)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 1.

8

---

I LISA

EÜ faks: (32 2) 292 17 34

E-post: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

II LISA

Artikli 6 lõike 4 punktis c osutatud kanded

| — | : | hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 1241/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 1241/2005 |
| — | : | taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 1241/2005 |
| — | : | saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 1241/2005 |
| — | : | eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 1241/2005 |
| — | : | kreeka keeles | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1241/2005 |
| — | : | inglise keeles | : | Regulation (EC) No 1241/2005 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 1241/2005 |
| — | : | itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 1241/2005 |
| — | : | läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 1241/2005 |
| — | : | leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 1241/2005 |
| — | : | ungari keeles | : | 1241/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 1241/2005 |
| — | : | poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 1241/2005 |
| — | : | portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 1241/2005 |
| — | : | slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 1241/2005 |
| — | : | sloveenia keeles | : | Uredba (ES) št. 1241/2005 |
| — | : | soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 1241/2005 |
| — | : | rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 1241/2005 |

—

:

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 1241/2005

—

:

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 1241/2005

—

:

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 1241/2005

—

:

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 1241/2005

—

:

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 1241/2005

—

:

kreeka keeles

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1241/2005

—

:

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 1241/2005

—

:

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 1241/2005

—

:

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 1241/2005

—

:

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 1241/2005

—

:

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 1241/2005

—

:

ungari keeles

:

1241/2005/EK rendelet

—

:

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 1241/2005

—

:

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 1241/2005

—

:

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 1241/2005

—

:

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 1241/2005

—

:

sloveenia keeles

:

Uredba (ES) št. 1241/2005

—

:

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 1241/2005

—

:

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 1241/2005

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1242/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletavad madalaimad müügihinnad ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Muutmata | 206 | 210 | — | — |
| Kontsentreeritud | 204,1 | 208,1 | — | — |
| Töötlemistagatis | Muutmata | 79 | 79 | — | — |
| Kontsentreeritud | 79 | 79 | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Muutmata

206

210

—

—

Kontsentreeritud

204,1

208,1

—

—

Töötlemistagatis

Muutmata

79

79

—

—

Kontsentreeritud

79

79

—

—

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1243/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus, |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus,

| (2) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(2)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletav suurim toetus ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 168. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 41 | 37 | 41 | 37 |
| Või < 82 % | 39 | 36,1 | — | — |
| Kontsentreeritud või | 49 | 45,1 | 49 | 45 |
| Koor | — | — | 20 | 16 |
| Töötlemistagatis | Või | 45 | — | 45 | — |
| Kontsentreeritud või | 54 | — | 54 | — |
| Koor | — | — | 22 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

41

37

41

37

Või < 82 %

39

36,1

—

—

Kontsentreeritud või

49

45,1

49

45

Koor

—

—

20

16

Töötlemistagatis

Või

45

—

45

—

Kontsentreeritud või

54

—

54

—

Koor

—

—

22

—

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1244/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 340. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis.

| (2) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(2)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 340. individuaalsets pakkumiskutseks on kehtestatud järgmine suurim toetus ja lõppkasutustagatis:

| — | suurim toetus |
| --- | --- |

—

suurim toetus

48 EUR/100 kg,

| — | lõppkasutustagatis |
| --- | --- |

—

lõppkasutustagatis

53 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 45, 21.2.1990, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1245/2005,

29. juuli 2005,

millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Poolas Vabariik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 1186/2005 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1186/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Poolas Vabariik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 1186/2005 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel peatatakse Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Eestis, Prantsumaal, Irimaal, Itaalias, Küprosel, Lätis, Ungaris, Maltal, Kreekas, Luksemburgis, Madalmaades, Austrias, Portugalis, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 1186/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 19.

3

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/51

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1246/2005,

29. juuli 2005,

määruses (EÜ) nr 2799/1999 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 87. eripakkumiskutse kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2799/1999 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses loomasöödaks ettenähtud lõssi ja lõssipulbri eest toetuse andmisega ning asjaomase lõssipulbri müügiga, (2) artiklile 26 peavad sekkumisametid panema alalise pakkumiskutsega müüki teatavad nende valduses olevad lõssipulbrikogused. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2799/1999 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses loomasöödaks ettenähtud lõssi ja lõssipulbri eest toetuse andmisega ning asjaomase lõssipulbri müügiga, (2) artiklile 26 peavad sekkumisametid panema alalise pakkumiskutsega müüki teatavad nende valduses olevad lõssipulbrikogused.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/1999 artiklile 30 kehtestatakse iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades madalaim müügihind või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/1999 artiklile 30 kehtestatakse iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades madalaim müügihind või otsustatakse pakkumist mitte jätkata.

| (3) | Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2799/1999 alusel avatud 87. individuaalset pakkumiskutset, mille puhul oli pakkumiste esitamise tähtpäev 26. juuli 2005, ei jätkata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 340, 31.12.1999, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/52

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1247/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 24. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 24. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 26. juulil 2005, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 265 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/53

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1248/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 23. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 214/2001 kohase, 23. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 26. juulil 2005, kehtestatakse lõssipulbri madalaimaks müügihinnaks 195,24 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1249/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  8 | 1. ajavahemik
  9 | 2. ajavahemik
  10 | 3. ajavahemik
  11 | 4. ajavahemik
  12 | 5. ajavahemik
  1 | 6. ajavahemik
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,76 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

8

1. ajavahemik

9

2. ajavahemik

10

3. ajavahemik

11

4. ajavahemik

12

5. ajavahemik

1

6. ajavahemik

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,76

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/56

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1250/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(7)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1251/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  8 | 1. ajavahemik
  9 | 2. ajavahemik
  10 | 3. ajavahemik
  11 | 4. ajavahemik
  12 | 5. ajavahemik
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

8

1. ajavahemik

9

2. ajavahemik

10

3. ajavahemik

11

4. ajavahemik

12

5. ajavahemik

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  2 | 7. ajavahemik
  3 | 8. ajavahemik
  4 | 9. ajavahemik
  5 | 10. ajavahemik
  6 | 11. ajavahemik
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

2

7. ajavahemik

3

8. ajavahemik

4

9. ajavahemik

5

10. ajavahemik

6

11. ajavahemik

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1252/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003 aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 13 on sätestatud, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib maailmaturu noteeringute või hindade ning ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995 aasta määruse (EÜ) nr 1517/95 (millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teraviljast segasööda impordi- ja ekspordikorraga ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, millega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad teravilja- ja riisisektoris (2) artiklis 2 on määratletud erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta kõnealuste toodete toetuse arvutamisel.

| (3) | Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas. |
| --- | --- |

(3)

Toetuse arvutamisel tuleb arvesse võtta teraviljatoodete sisaldust. Lihtsustamise huvides tuleks toetust maksta kahes teraviljatoodete kategoorias, ühelt poolt mais – kõige tavalisem teravili eksporditava segasööda ja maisitoodete valmistamisel ning teiselt poolt muu teravili, mis vastab toetuse saamise tingimustele, kui mais ja maisitooted on välistatud. Toetust tuleks anda vastavalt teraviljasaaduste sisaldusele segasöödas.

| (4) | Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Toetuse summa puhul peab arvesse võtma ka nende toodete müügitingimusi ja -võimalusi maailmaturul, vajadust vältida häireid ühenduse turul ja ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(5)

Praegune olukord teraviljaturul ja eelkõige tarneväljavaated tähendavad seda, et eksporditoetused tuleks lõpetada.

| (6) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1784/2003 sätestatud ja määrusele (EÜ) nr 1517/95 vastavad segasööda eksporditoetused määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 51.

2

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega muudetakse teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetusi

Tootekood, mille alla kuuluvatele toodetele antakse eksporditoetust:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Teraviljatooted | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Mais ja maisitooted:
  CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted | C10 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C10 | : | Kõik sihtkohad. |

Teraviljatooted

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

Mais ja maisitooted:

CN-kood 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Teraviljatooted, v.a mais ja maisitooted

C10

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C10

:

Kõik sihtkohad.

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1253/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 5,48 |
| 1101 00 15 9130 | 5,12 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 53,30 |
| 1102 20 10 9400 | 45,68 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 68,53 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

5,48

1101 00 15 9130

5,12

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

53,30

1102 20 10 9400

45,68

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

68,53

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1254/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. augustini 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel.

| (2) | Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 4 osutatud valge suhkru tootmistoetus ajavahemikul 1.–31. augustini 2005 on 31,325 EUR/100 kg netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

2

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1255/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib rahuldada 2005. aasta juuli esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete puhul, mis kuuluvad määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud tariifikvootide alla

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordikorraga ja tariifikvootide avamisega, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Teatavate määruse (EÜ) nr 2535/2001 I lisas osutatud kvootide puhul on 2005. aasta 1.–10. juulini esitatud taotlused seotud suuremate kogustega kui saadaolevad kogused. Seega tuleks taotletud koguste suhtes kehtestada jaotuskoefitsiendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koguste suhtes, mille jaoks on ajavahemikuks 2005. aasta 1.–10. juulini taotletud impordilitsentse määruse (EÜ) nr 2535/2001 I.A lisa ja I.B lisa punktides 1 ja 2 ning I.C, I.D, I.E, I.F, I.G ja I.H lisas osutatud kvootide alla kuuluvate toodete puhul, kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1036/2005 (ELT L 178, 2.7.2005, lk 19).

2

---

I.A LISA

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | 1,0000 |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 0,0083 |
| 09.4596 | 1,0000 |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4590

—

09.4599

1,0000

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

0,0083

09.4596

1,0000

---

I.B LISA

5.   Rumeenia

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4771 | 0,0502 |
| 09.4772 | — |
| 09.4758 | 0,3024 |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4771

0,0502

09.4772

—

09.4758

0,3024

6.   Bulgaaria

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4773 | — |
| 09.4660 | 0,4123 |
| 09.4675 | — |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4773

—

09.4660

0,4123

09.4675

—

---

I.C LISA

AKV riigid

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | — |
| 09.4027 | — |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4026

—

09.4027

—

---

I.D LISA

Türgi

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | — |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4101

—

---

I.E LISA

Lõuna-Aafrika

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | — |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4151

—

---

I.F LISA

Šveits

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4155 | 0,9283 |
| 09.4156 | 1,0000 |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4155

0,9283

09.4156

1,0000

---

I.G LISA

Jordaania

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4159 | — |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4159

—

---

I.H LISA

Norra

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4781 | 1,0000 |
| 09.4782 | 0,9189 |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4781

1,0000

09.4782

0,9189

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1256/2005,

29. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. august 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 37,12 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 55,50 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 55,50 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 42,11 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

37,12

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

55,50

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

55,50

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

42,11

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 15.7.2005–28.7.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 120,54 (3) | 78,92 | 173,01 | 163,01 | 143,01 | 94,14 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 11,02 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 24,66 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

120,54 (3)

78,92

173,01

163,01

143,01

94,14

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

11,02

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

24,66

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,58 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 25,77 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,58 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 25,77 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/71

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1257/2005,

29. juuli 2005,

puu- ja köögivilja (virsikud) B süsteemi ekspordilitsentside väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 951/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 951/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et virsikud puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ettenähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas komisjonile tänasel päeval kättesaadavat teavet, on oht, et virsikud puhul jooksvaks ekspordiperioodiks ettenähtud soovituslikke koguseid ületatakse. See ületamine piirab eksporditoetuste nõuetekohast toimimist puu- ja köögiviljasektoris.

| (3) | Selle olukorra vältimiseks tuleks B süsteemi litsentside taotlused pärast 1. august 2005 eksporditavate virsikud puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni, |
| --- | --- |

(3)

Selle olukorra vältimiseks tuleks B süsteemi litsentside taotlused pärast 1. august 2005 eksporditavate virsikud puhul tagasi lükata kuni jooksva ekspordiperioodi lõpuni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2005 artikli 1 alusel virsikud suhtes esitatud B süsteemi ekspordilitsentside taotlused, mille puhul on ekspordideklaratsioonid vastu võetud pärast 1. august 2005 ja enne 16. septembrist 2005, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 160, 23.6.2005, lk 19. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1078/2005 (ELT L 177, 9.7.2005, lk 3).

3

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/72

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1258/2005,

29. juuli 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 20,850 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/73

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1259/2005,

27. juuli 2005,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärineva viinhappe impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 24. septembril 2004. aastal laekus komisjonile nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”) artikli 5 alusel esitatud kaebus järgmiste tootjate poolt (edaspidi “kaebuse esitaja”): Legré-Mante SA, Industria Chimica Valenzana S.p.A, Distilleries Mazzari S.p.a., Alcoholera Vinicola Europea S.A. ja Comercial Quimica Sarasa s.l., kelle toodang moodustab enamiku ühenduse viinhappe toodangust, käesoleval juhul üle 50 %. |
| --- | --- |

(1)

24. septembril 2004. aastal laekus komisjonile nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”) artikli 5 alusel esitatud kaebus järgmiste tootjate poolt (edaspidi “kaebuse esitaja”): Legré-Mante SA, Industria Chimica Valenzana S.p.A, Distilleries Mazzari S.p.a., Alcoholera Vinicola Europea S.A. ja Comercial Quimica Sarasa s.l., kelle toodang moodustab enamiku ühenduse viinhappe toodangust, käesoleval juhul üle 50 %.

| (2) | Kõnealune kaebus sisaldas tõendeid Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva viinhappe müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune kaebus sisaldas tõendeid Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva viinhappe müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | 30. oktoobril 2004 alustati menetlust algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2). |
| --- | --- |

(3)

30. oktoobril 2004 alustati menetlust algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2).

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon andis kaebuse esitajatele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele ja kasutajate ühendustele, ning Hiina esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis kaebuse esitajatele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele ja kasutajate ühendustele, ning Hiina esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitanud tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitanud tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (6) | Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolmelt eksportivalt tootjalt laekusid taotlused turumajanduslikuks kohtlemiseks või individuaalseks kohtlemiseks juhul, kui uurimisel selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolmelt eksportivalt tootjalt laekusid taotlused turumajanduslikuks kohtlemiseks või individuaalseks kohtlemiseks juhul, kui uurimisel selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (7) | Kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes eespool nimetatud teadaannetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Vastused saadi kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi Argentina tootjalt, seitsmelt ühenduse tootjalt ja kahelt ühenduse kasutajalt. |
| --- | --- |

(7)

Kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes eespool nimetatud teadaannetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Vastused saadi kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi Argentina tootjalt, seitsmelt ühenduse tootjalt ja kahelt ühenduse kasutajalt.

| (8) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning kontrollis järgmiste äriühingute valdusi:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Alcoholera Vinicola Europea “Alvinesa” SA, Ciudad Real, Hispaania |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning kontrollis järgmiste äriühingute valdusi:

a)

Ühenduse tootjad

—

Alcoholera Vinicola Europea “Alvinesa” SA, Ciudad Real, Hispaania

| — | Comercial Quimica Sarasa “Tydsa” SL, Girona, Hispaania |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa “Tydsa” SL, Girona, Hispaania

| — | Distillerie Bonollo Srl, Frosinone, Itaalia |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo Srl, Frosinone, Itaalia

| — | Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Itaalia |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Itaalia

| — | Etablissements Legré-Mante SA, Marseille, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Etablissements Legré-Mante SA, Marseille, Prantsusmaa

| — | Industria Chimica Valenzana “I.C.V.” SpA, Palermo, Itaalia |
| --- | --- |

—

Industria Chimica Valenzana “I.C.V.” SpA, Palermo, Itaalia

| — | Tartarica Treviso Srl, Faenza, Itaalia |
| --- | --- |

—

Tartarica Treviso Srl, Faenza, Itaalia

| b) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Hiina |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad

—

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Hiina

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina

| — | Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina |
| --- | --- |

—

Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina

| (9) | Pidades silmas vajadust kindlaks määrata normaalväärtus Hiina eksportivatele tootjatele, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete alusel, kõnesoleval juhul Argentina põhjal, järgmise äriühingu valdusi:






  c) | Võrdlusriigi tootjad







  — | Tarcol S.A., Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Pidades silmas vajadust kindlaks määrata normaalväärtus Hiina eksportivatele tootjatele, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete alusel, kõnesoleval juhul Argentina põhjal, järgmise äriühingu valdusi:

c)

Võrdlusriigi tootjad

—

Tarcol S.A., Buenos Aires, Argentina

1.3.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis puudutasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, võrdlushinna allalöömise ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal. |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis puudutasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Hinna allalöömise, võrdlushinna allalöömise ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on viinhape. Toode kuulub käesoleval hetkel CN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutavad peamiselt veinitootjad, toiduainetööstus ja arvukad muud tööstusharud kas lõpptoote koostisosana või keemilisi protsesse kiirendava või aeglustava lisaainena. Toodet on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest. Lähtudes füüsikalistest omadustest, tootmisprotsessist ja toote eri liikide asendatavusest kasutaja vaatenurgast, loetakse menetlusega seoses igasugune viinhape üheks tooteks. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on viinhape. Toode kuulub käesoleval hetkel CN-koodi 2918 12 00 alla. Vaatlusalust toodet kasutavad peamiselt veinitootjad, toiduainetööstus ja arvukad muud tööstusharud kas lõpptoote koostisosana või keemilisi protsesse kiirendava või aeglustava lisaainena. Toodet on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadusena või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest. Lähtudes füüsikalistest omadustest, tootmisprotsessist ja toote eri liikide asendatavusest kasutaja vaatenurgast, loetakse menetlusega seoses igasugune viinhape üheks tooteks.

2.2.   Samasugune toode

| (12) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduses müüdud viinhappe, Hiinas toodetud ja omamaisel Hiina turul müüdud viinhappe ning Hiinast ühendusse imporditud viinhappe ning Argentinas toodetud ja müüdud viinhappe põhilised füüsikalised omadused on samasugused ning et neil toodetel on suures osas samasugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(12)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus toodetud ja ühenduses müüdud viinhappe, Hiinas toodetud ja omamaisel Hiina turul müüdud viinhappe ning Hiinast ühendusse imporditud viinhappe ning Argentinas toodetud ja müüdud viinhappe põhilised füüsikalised omadused on samasugused ning et neil toodetel on suures osas samasugune kasutusotstarve.

| (13) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et vaatlusalune toode ja Hiina omamaisel turul müüdud viinhape, Argentinas toodetud ja müüdud viinhape ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud viinhape on samade põhiliste füüsikaliste omadustega ja kasutusotstarbega ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et vaatlusalune toode ja Hiina omamaisel turul müüdud viinhape, Argentinas toodetud ja müüdud viinhape ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud ja müüdud viinhape on samade põhiliste füüsikaliste omadustega ja kasutusotstarbega ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks.

3.   DUMPING

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (14) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(14)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (15) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(15)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimikne toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimikne toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (16) | Käesolevas uurimises andsid kolm Hiina eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti ning kõnealuste koostööd tegevate äriühingute valdustes viidi läbi kohapealne uurimine (vt põhjendus 7). Selle tulemusena selgus, et kolm tootjat vastasid kõigile turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas uurimises andsid kolm Hiina eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti ning kõnealuste koostööd tegevate äriühingute valdustes viidi läbi kohapealne uurimine (vt põhjendus 7). Selle tulemusena selgus, et kolm tootjat vastasid kõigile turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (17) | Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele Hiinas asuvatele eksportivatele tootjatele:






  1. | Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou |
| --- | --- | --- |

(17)

Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele Hiinas asuvatele eksportivatele tootjatele:

1.

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

| 2. | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City |
| --- | --- |

2.

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City

| 3. | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai |
| --- | --- |

3.

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

3.2.   Normaalväärtus

3.2.1.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist.

| (18) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga vaatlusaluse eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema kogu omamaine viinhappemüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5  ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(18)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga vaatlusaluse eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema kogu omamaine viinhappemüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5  ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (19) | Eksportivate tootjate puhul, kellel oli tüüpiline omamaine kogumüük, tegi ühendus järgnevalt kindlaks riigisiseselt müüdud viinhappeliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad nende liikidega, mis müüdi ekspordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(19)

Eksportivate tootjate puhul, kellel oli tüüpiline omamaine kogumüük, tegi ühendus järgnevalt kindlaks riigisiseselt müüdud viinhappeliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad nende liikidega, mis müüdi ekspordiks ühendusse.

| (20) | Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava viinhappeliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 % le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(20)

Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava viinhappeliigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 % le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (21) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(21)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (22) | Kui toote arvestusliku ühikuhinnaga samaväärse või tootmise netohinnast kõrgema hinnaga müüdud viinhappeliigi müügimaht vastas rohkem kui 80 % le kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. Nimetatud hind võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(22)

Kui toote arvestusliku ühikuhinnaga samaväärse või tootmise netohinnast kõrgema hinnaga müüdud viinhappeliigi müügimaht vastas rohkem kui 80 % le kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. Nimetatud hind võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

| (23) | Kui viinhappeliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades, et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(23)

Kui viinhappeliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades, et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust.

| (24) | Kui mis tahes liiki viinhappe tulutoova müügi maht moodustas vähem kui 10 % selle tooteliigi summaarsest müügimahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi omamaisel turul kehtiva hinna eest ebapiisavas koguses, et see saaks olla normaalväärtuse määramisel piisavaks aluseks. |
| --- | --- |

(24)

Kui mis tahes liiki viinhappe tulutoova müügi maht moodustas vähem kui 10 % selle tooteliigi summaarsest müügimahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi omamaisel turul kehtiva hinna eest ebapiisavas koguses, et see saaks olla normaalväärtuse määramisel piisavaks aluseks.

| (25) | Kui eksportiva tootja poolt müüdava teatud liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti aluseks arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

(25)

Kui eksportiva tootja poolt müüdava teatud liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti aluseks arvestuslik normaalväärtus.

| (26) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide iga eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(26)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide iga eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (27) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kohaldati põhjendustes 20–22 sätestatud metoodikat. |
| --- | --- |

(27)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kohaldati põhjendustes 20–22 sätestatud metoodikat.

| (28) | Kõigil äriühingutel oli tüüpiline kogumüük ning leiti, et enamik vaatlusaluse toote eksporditud liike müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nende tooteliikide puhul, kus eeltoodu ei kehti, arvestati normaalväärtus põhjenduses 26 sätestatud metoodika alusel, kasutades teavet iga asjaomase äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. |
| --- | --- |

(28)

Kõigil äriühingutel oli tüüpiline kogumüük ning leiti, et enamik vaatlusaluse toote eksporditud liike müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nende tooteliikide puhul, kus eeltoodu ei kehti, arvestati normaalväärtus põhjenduses 26 sätestatud metoodika alusel, kasutades teavet iga asjaomase äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta.

3.2.2.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist.

a)   Võrdlusriik

| (29) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus kõigi äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtusaluse põhjal. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus kõigi äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtusaluse põhjal.

| (30) | Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse Hiina jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina kasutada Argentinat ning asjast huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. |
| --- | --- |

(30)

Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse Hiina jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina kasutada Argentinat ning asjast huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

| (31) | Ettepanekule ei olnud vastu ükski Hiina eksportiv tootja, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusaluse toote osas on Argentina puhul tegu konkurentsituruga, millel on vähemalt kaks eri suuruses omamaist tootjat, ning kuhu imporditakse kolmandatest riikidest. Leiti, et omamaised tootjad toodavad Hiinas toodetavatega sarnast viinhapet, ehkki tootmismeetodid on erinevad. Seetõttu oli Argentina turg piisavalt tüüpiline normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(31)

Ettepanekule ei olnud vastu ükski Hiina eksportiv tootja, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusaluse toote osas on Argentina puhul tegu konkurentsituruga, millel on vähemalt kaks eri suuruses omamaist tootjat, ning kuhu imporditakse kolmandatest riikidest. Leiti, et omamaised tootjad toodavad Hiinas toodetavatega sarnast viinhapet, ehkki tootmismeetodid on erinevad. Seetõttu oli Argentina turg piisavalt tüüpiline normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (32) | Kõigi teadaolevate Argentina eksportivate tootjatega võeti ühendust ning üks äriühing nõustus koostööd tegema. Sellele tootjale saadeti küsimustik ning tema vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(32)

Kõigi teadaolevate Argentina eksportivate tootjatega võeti ühendust ning üks äriühing nõustus koostööd tegema. Sellele tootjale saadeti küsimustik ning tema vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal.

b)   Normaalväärtus

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, st võttes aluseks tavapärase kaubandustegevuse käigus valmistatud tooteliikide kõik makstud või makstavad hinnad Argentina siseturul kooskõlas põhjenduses 23 sätestatud metoodikaga. Vajadusel kohandati neid hindu, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, st võttes aluseks tavapärase kaubandustegevuse käigus valmistatud tooteliikide kõik makstud või makstavad hinnad Argentina siseturul kooskõlas põhjenduses 23 sätestatud metoodikaga. Vajadusel kohandati neid hindu, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse.

| (34) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva Argentina tootja omamaise müügi kaalutud keskmine hind sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(34)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva Argentina tootja omamaise müügi kaalutud keskmine hind sõltumatutele klientidele.

3.3.   Ekspordihind

| (35) | Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele. Seetõttu kehtestati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(35)

Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele. Seetõttu kehtestati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt.

3.4.   Võrdlus

| (36) | Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

| (37) | Samuti tehti korrektiive seoses tagastatud käibemaksu erinevustega, kuna leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. |
| --- | --- |

(37)

Samuti tehti korrektiive seoses tagastatud käibemaksu erinevustega, kuna leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul.

3.5.   Dumpingumarginaal

3.5.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (38) | Kolme äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatule. |
| --- | --- |

(38)

Kolme äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatule.

| (39) | Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on seega järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou | 2,4 % |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City | 13,8 % |
| Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai | 6,6 % |

(39)

Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on seega järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

2,4 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City

13,8 %

Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai

6,6 %

3.5.2.   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (40) | Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Vaatlusaluse Hiinast pärineva toote kogu importi, mis arvutati Eurostati põhjal, võrreldi küsimustike tegelike vastustega, mis saadi Hiina eksportijatelt. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli madal, st moodustas 63 % kogu Hiina ekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(40)

Et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Vaatlusaluse Hiinast pärineva toote kogu importi, mis arvutati Eurostati põhjal, võrreldi küsimustike tegelike vastustega, mis saadi Hiina eksportijatelt. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli madal, st moodustas 63 % kogu Hiina ekspordist ühendusse.

| (41) | Seejärel arvutati välja dumpingumarginaal, kasutades Eurostatilt saadud ekspordihindu ja -mahtusid, millest arvati eelnevalt maha turumajandusliku kohtlemise osaliseks saanud koostööd tegevate eksportijate esitatud ekspordihinnad ja -mahud. Kättesaadavate Eurostati andmete kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 18 oli vajalik ekspordihindade kohta lisateabe puudumisel, et kindlaks määrata üleriigiline tollimaks. Sel moel saadud ekspordihindu võrreldi võrdlusriigi võrreldavatele tooteliikidele määratud kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(41)

Seejärel arvutati välja dumpingumarginaal, kasutades Eurostatilt saadud ekspordihindu ja -mahtusid, millest arvati eelnevalt maha turumajandusliku kohtlemise osaliseks saanud koostööd tegevate eksportijate esitatud ekspordihinnad ja -mahud. Kättesaadavate Eurostati andmete kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 18 oli vajalik ekspordihindade kohta lisateabe puudumisel, et kindlaks määrata üleriigiline tollimaks. Sel moel saadud ekspordihindu võrreldi võrdlusriigi võrreldavatele tooteliikidele määratud kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (42) | Selle põhjal seati ajutiselt üleriigiliseks dumpingu määraks 34,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(42)

Selle põhjal seati ajutiselt üleriigiliseks dumpingu määraks 34,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

4.   KAHJU

4.1.   Ühenduse toodang

| (43) | Uurimise käigus tehti väljavõttelise uuringu raames kindlaks, et samasugust toodet toodavad käesoleval ajal kaheksa ühenduse tootjat. Üks neist ei ole aga uurimisel enam koostööd teinud. Peale selle lõpetas vaatlusalusel perioodil veel neli ühenduse tootjat tootmise ning neid ei ole uurimisse kaasatud. |
| --- | --- |

(43)

Uurimise käigus tehti väljavõttelise uuringu raames kindlaks, et samasugust toodet toodavad käesoleval ajal kaheksa ühenduse tootjat. Üks neist ei ole aga uurimisel enam koostööd teinud. Peale selle lõpetas vaatlusalusel perioodil veel neli ühenduse tootjat tootmise ning neid ei ole uurimisse kaasatud.

| (44) | Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel tehtud esialgne arvutus ühenduse tootmismahu kohta, liites seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja toodangu ja teiste tootjate tootmismahu vastavalt kaebuse esitajate hinnangule. |
| --- | --- |

(44)

Seega on algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel tehtud esialgne arvutus ühenduse tootmismahu kohta, liites seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja toodangu ja teiste tootjate tootmismahu vastavalt kaebuse esitajate hinnangule.

4.2.   Ühenduse tööstusharu määratlus

| (45) | Kaebust toetas seitse ühenduse tootjat, kes tegid uurimisel täiel määral koostööd. Hinnanguliselt tootsid nad üle 95 % ühenduses toodetud viinhappest. Seepärast leitakse, et nad esindavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(45)

Kaebust toetas seitse ühenduse tootjat, kes tegid uurimisel täiel määral koostööd. Hinnanguliselt tootsid nad üle 95 % ühenduses toodetud viinhappest. Seepärast leitakse, et nad esindavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.3.   Ühenduse tarbimine

| (46) | Tarbimist hinnati sel moel, et liideti koostööd tegevate EÜ tootjate EÜ müük, koostööst keeldunud EÜ tootjate hinnanguline müük ja koguimport. Koostööst keeldunud EÜ tootjate, sealhulgas mõningate tootmise lõpetanud äriühingute müügi aluseks oli muude teabeallikate puudumisel kaebus. See näitab, et nõudlus vaatlusaluse toote järele ühenduses kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine | 20 930 | 21 016 | 21 717 | 24 048 |
| Indeks 2001= 100 | 100 | 100 | 104 | 115 |

(46)

Tarbimist hinnati sel moel, et liideti koostööd tegevate EÜ tootjate EÜ müük, koostööst keeldunud EÜ tootjate hinnanguline müük ja koguimport. Koostööst keeldunud EÜ tootjate, sealhulgas mõningate tootmise lõpetanud äriühingute müügi aluseks oli muude teabeallikate puudumisel kaebus. See näitab, et nõudlus vaatlusaluse toote järele ühenduses kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % võrra.

2001

2002

2003

Uurimis-periood

Ühenduse tarbimine

20 930

21 016

21 717

24 048

Indeks 2001= 100

100

100

104

115

4.4.   Import ühendusse asjaomasest riigist

4.4.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (47) | Asjaomasest riigist pärit impordi arengut analüüsiti Eurostati andmete alusel, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate aruandluses esitatud arvud olid märgatavalt väiksemad kui Eurostati näitajad vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(47)

Asjaomasest riigist pärit impordi arengut analüüsiti Eurostati andmete alusel, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate aruandluses esitatud arvud olid märgatavalt väiksemad kui Eurostati näitajad vaatlusalusel perioodil.

| (48) | Impordimahu ja turuosa poolest on impordi areng olnud järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina impordimaht | 1 769 | 1 266 | 1 570 | 2 763 |
| Indeks 2001= 100 | 100 | 72 | 89 | 156 |
| Hiina turuosa | 8,5 % | 6,0 % | 7,2 % | 11,5 % |

(48)

Impordimahu ja turuosa poolest on impordi areng olnud järgmine:

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina impordimaht

1 769

1 266

1 570

2 763

Indeks 2001= 100

100

72

89

156

Hiina turuosa

8,5 %

6,0 %

7,2 %

11,5 %

| (49) | Kui viinhappe tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra, kerkis import asjaomasest riigist sama perioodi jooksul enam kui 50 % võrra. Pärast suhteliselt kõrget impordimahtu 2001. aastal seoses Euroopa turul valitsenud kõrgete hindade ja viinhappe nappusega, langes Hiinast pärit import 2002. aastal uuesti madalale tasemele, kuid on sellest saadik agressiivselt madalate hindade tõttu enam kui kahekordistunud. Seega kasvas Hiina turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui kahe aastaga 6,0 %lt 11,5 %le. |
| --- | --- |

(49)

Kui viinhappe tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 15 % võrra, kerkis import asjaomasest riigist sama perioodi jooksul enam kui 50 % võrra. Pärast suhteliselt kõrget impordimahtu 2001. aastal seoses Euroopa turul valitsenud kõrgete hindade ja viinhappe nappusega, langes Hiinast pärit import 2002. aastal uuesti madalale tasemele, kuid on sellest saadik agressiivselt madalate hindade tõttu enam kui kahekordistunud. Seega kasvas Hiina turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui kahe aastaga 6,0 %lt 11,5 %le.

4.4.2.   Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (50) | Järgnev tabel näitab Hiinast pärit impordi keskmiste hindade arengut. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid need hinnad ligi 50 % võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina impordihinnad eurot/kg | 3,49 | 1,74 | 1,83 | 1,78 |
| Indeks 2001= 100 | 100 | 50 | 52 | 51 |

(50)

Järgnev tabel näitab Hiinast pärit impordi keskmiste hindade arengut. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid need hinnad ligi 50 % võrra.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina impordihinnad eurot/kg

3,49

1,74

1,83

1,78

Indeks 2001= 100

100

50

52

51

| (51) | Ühenduse turul uurimisperioodi ajal kehtinud vaatlusaluse toote müügihinda arvestades võrreldi ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate hindu. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitletakse hindu, mis kehtisid sõltumatute klientide jaoks ja mida oli vajadusel kohandatud tehasetasemele, st nad sisaldasid veokulusid ühenduses, kuid allahindlused ja mahahindlused olid maha arvatud. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral vastavalt CIF-hinnale ühenduse tollipiiril kohandatult, kaasa arvatud asjakohane kohandus tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude arvelt. |
| --- | --- |

(51)

Ühenduse turul uurimisperioodi ajal kehtinud vaatlusaluse toote müügihinda arvestades võrreldi ühenduse tootmisharu ja Hiina eksportivate tootjate hindu. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitletakse hindu, mis kehtisid sõltumatute klientide jaoks ja mida oli vajadusel kohandatud tehasetasemele, st nad sisaldasid veokulusid ühenduses, kuid allahindlused ja mahahindlused olid maha arvatud. Neid hindu võrreldi Hiina eksportivate tootjate müügihindadega ilma allahindlusteta ja vajaduse korral vastavalt CIF-hinnale ühenduse tollipiiril kohandatult, kaasa arvatud asjakohane kohandus tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude arvelt.

| (52) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest 22 % võrra madalam. |
| --- | --- |

(52)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi imporditud vaatlusalust toodet ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest 22 % võrra madalam.

4.5.   Ühenduse tööstusharu olukord

| (53) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule avaldatava mõju uuring kõikide ajavahemikul aastast 2001 uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate analüüsi. |
| --- | --- |

(53)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ühenduse tootmisharule avaldatava mõju uuring kõikide ajavahemikul aastast 2001 uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate analüüsi.

| (54) | Allpool esitatud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja koondandmeid. Kaks neist äriühingutest alustas vaatlusalusel perioodil tegevust, vastavalt 2001. ja 2003. aastal. Leiti, et nende konkreetset olukorda arvestades võivad nimetatud äriühingute andmed moonutada üldisi suundumusi, eelkõige kulusid, tasuvust, rahakäivet, investeeringuid ja investeeringute tasuvust. Seepärast jäeti nende kahe äriühingu näitajad vajadusel vastavatest koondnäitajatest välja ning neid käsitleti eraldi, et saada õige ja esinduslik ülevaade. |
| --- | --- |

(54)

Allpool esitatud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja koondandmeid. Kaks neist äriühingutest alustas vaatlusalusel perioodil tegevust, vastavalt 2001. ja 2003. aastal. Leiti, et nende konkreetset olukorda arvestades võivad nimetatud äriühingute andmed moonutada üldisi suundumusi, eelkõige kulusid, tasuvust, rahakäivet, investeeringuid ja investeeringute tasuvust. Seepärast jäeti nende kahe äriühingu näitajad vajadusel vastavatest koondnäitajatest välja ning neid käsitleti eraldi, et saada õige ja esinduslik ülevaade.

4.5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (55) | Seitsme koostööd tegeva äriühingu tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 25 341 | 23 576 | 25 602 | 27 324 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 93 | 101 | 108 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 31 350 | 33 000 | 36 000 | 35 205 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 105 | 115 | 112 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 81 % | 71 % | 71 % | 78 % |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 88 | 88 | 96 |

(55)

Seitsme koostööd tegeva äriühingu tootmise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng oli järgmine:

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

25 341

23 576

25 602

27 324

Indeks 2001 = 100

100

93

101

108

Tootmisvõimsus (tonnides)

31 350

33 000

36 000

35 205

Indeks 2001 = 100

100

105

115

112

Tootmisvõimsuse rakendamine

81 %

71 %

71 %

78 %

Indeks 2001 = 100

100

88

88

96

| (56) | Kogutoodang kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 % võrra. Samas tuleb märkida, et selle kasvu võib panna üksnes kahe uue äriühingu arvele, kuna ülejäänud viie äriühingu toodang langes samal perioodil 6 % võrra. |
| --- | --- |

(56)

Kogutoodang kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 % võrra. Samas tuleb märkida, et selle kasvu võib panna üksnes kahe uue äriühingu arvele, kuna ülejäänud viie äriühingu toodang langes samal perioodil 6 % võrra.

| (57) | Tootmismaht kasvas 12 % võrra, seda samuti tänu kahele uustulnukale. Need näitajad ei kajasta aga mitmetuhande tonni suurust kahanemist, mis tulenes nelja ühenduse tootja tootmise teadaolevast lõpetamisest vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 43). Kuigi uurimisel ei leitud nende tootjate kohta täpseid andmeid, võib kaebuses toodud andmetele tuginedes oletada, et ühenduse tootmise koguvõimsus püsis 2001. aastast uurimisperioodini laias laastus samal tasemel. |
| --- | --- |

(57)

Tootmismaht kasvas 12 % võrra, seda samuti tänu kahele uustulnukale. Need näitajad ei kajasta aga mitmetuhande tonni suurust kahanemist, mis tulenes nelja ühenduse tootja tootmise teadaolevast lõpetamisest vaatlusalusel perioodil (vt põhjendust 43). Kuigi uurimisel ei leitud nende tootjate kohta täpseid andmeid, võib kaebuses toodud andmetele tuginedes oletada, et ühenduse tootmise koguvõimsus püsis 2001. aastast uurimisperioodini laias laastus samal tasemel.

| (58) | Tootmisvõimsuse rakendusaste langes perioodi jooksul 2001. aasta 81 %lt uurimisperioodi 78 %ni. |
| --- | --- |

(58)

Tootmisvõimsuse rakendusaste langes perioodi jooksul 2001. aasta 81 %lt uurimisperioodi 78 %ni.

4.5.2.   Varud

| (59) | Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 3 464 | 2 743 | 3 967 | 4 087 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 79 | 115 | 118 |

(59)

Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

3 464

2 743

3 967

4 087

Indeks 2001 = 100

100

79

115

118

| (60) | Varud kasvasid vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. Tuleb märkida, et uurimisperioodi näitaja kajastab eelkõige suvel valitsenud hooajalist varude kõrgtaset. Siiski oli vähemalt ühe uuritud äriühingu varude tase ebaharilikult kõrge, mille põhjenduseks tõi äriühing oma kaubandusliku otsuse mitte müüa ebatulusalt madalate turuhindadega. |
| --- | --- |

(60)

Varud kasvasid vaatlusalusel perioodil 18 % võrra. Tuleb märkida, et uurimisperioodi näitaja kajastab eelkõige suvel valitsenud hooajalist varude kõrgtaset. Siiski oli vähemalt ühe uuritud äriühingu varude tase ebaharilikult kõrge, mille põhjenduseks tõi äriühing oma kaubandusliku otsuse mitte müüa ebatulusalt madalate turuhindadega.

4.5.3.   Ühenduse müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad

| (61) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht EÜ turul (tonnides) | 16 148 | 16 848 | 18 294 | 20 034 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 104 | 113 | 124 |
| Turuosa (viis sissetöötatud äriühingut) | 71,0 % | 66,9 % | 66,3 % | 60,9 % |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 94 | 93 | 86 |
| Turuosa (kõik seitse äriühingut) | 77,2 % | 80,2 % | 84,2 % | 83,3 % |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 104 | 109 | 108 |
| Keskmised müügihinnad (eurot/tonn) | 5 392 | 3 214 | 2 618 | 2 513 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 60 | 49 | 47 |

(61)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügimaht EÜ turul (tonnides)

16 148

16 848

18 294

20 034

Indeks 2001 = 100

100

104

113

124

Turuosa (viis sissetöötatud äriühingut)

71,0 %

66,9 %

66,3 %

60,9 %

Indeks 2001 = 100

100

94

93

86

Turuosa (kõik seitse äriühingut)

77,2 %

80,2 %

84,2 %

83,3 %

Indeks 2001 = 100

100

104

109

108

Keskmised müügihinnad (eurot/tonn)

5 392

3 214

2 618

2 513

Indeks 2001 = 100

100

60

49

47

| (62) | Ühenduse tootmisharu müügimaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 24 % võrra ja turuosa 8 % võrra. |
| --- | --- |

(62)

Ühenduse tootmisharu müügimaht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 24 % võrra ja turuosa 8 % võrra.

| (63) | Viie sissetöötatud äriühingu turuosa langes vaatlusalusel perioodil oluliselt – enam kui 10 protsendipunkti võrra. Kui lisada perioodil tootmist alustanud kaks äriühingut, kasvab kogu turuosa 6 % võrra. Nagu põhjenduses 57 märgitud, ei arvesta need näitajad aga nelja ühenduse tootjaga, kes lõpetasid samal perioodil tootmise. Kuigi täpsed andmed viimaste kohta puuduvad, võinuks nende tootjate toodang kaebuse esitajate hinnangul moodustada mitu tuhat tonni. See viitab asjaolule, et kui võtta arvesse tootmise lõpetanud tootjaid, langeks ühenduse tootjate kogu turuosa 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähemalt 2,5 % võrra. |
| --- | --- |

(63)

Viie sissetöötatud äriühingu turuosa langes vaatlusalusel perioodil oluliselt – enam kui 10 protsendipunkti võrra. Kui lisada perioodil tootmist alustanud kaks äriühingut, kasvab kogu turuosa 6 % võrra. Nagu põhjenduses 57 märgitud, ei arvesta need näitajad aga nelja ühenduse tootjaga, kes lõpetasid samal perioodil tootmise. Kuigi täpsed andmed viimaste kohta puuduvad, võinuks nende tootjate toodang kaebuse esitajate hinnangul moodustada mitu tuhat tonni. See viitab asjaolule, et kui võtta arvesse tootmise lõpetanud tootjaid, langeks ühenduse tootjate kogu turuosa 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähemalt 2,5 % võrra.

| (64) | Keskmine müügihind sõltumatutele ostjatele ühenduse turul langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel järsult enam kui 50 % võrra. |
| --- | --- |

(64)

Keskmine müügihind sõltumatutele ostjatele ühenduse turul langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel järsult enam kui 50 % võrra.

| (65) | Üks importija tõi välja, et viinhappe hinnad on ka varem ning vaatlusalusest perioodist pikema aja jooksul näinud samasuguseid kõikumisi, mis saavutasid kõrgeima taseme aastatel 2000–2001. Pärast uurimist selgus, et isegi ajalooliste standardite kohaselt oli uurimisperioodil valitsenud hinnatase äärmiselt madal, kui arvesse võtta ka inflatsiooni. |
| --- | --- |

(65)

Üks importija tõi välja, et viinhappe hinnad on ka varem ning vaatlusalusest perioodist pikema aja jooksul näinud samasuguseid kõikumisi, mis saavutasid kõrgeima taseme aastatel 2000–2001. Pärast uurimist selgus, et isegi ajalooliste standardite kohaselt oli uurimisperioodil valitsenud hinnatase äärmiselt madal, kui arvesse võtta ka inflatsiooni.

| (66) | Arvestades turuosa langust, kui kaasata tootmise lõpetanud ühenduse tootjad, ning müügihindade järsku kukkumist, leiti, et ühenduse tootmisharu ei saanud osaleda turu kasvus, mis tulenes ühenduse tarbimise tõusust vaatlusalusel perioodil 15 % võrra. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades turuosa langust, kui kaasata tootmise lõpetanud ühenduse tootjad, ning müügihindade järsku kukkumist, leiti, et ühenduse tootmisharu ei saanud osaleda turu kasvus, mis tulenes ühenduse tarbimise tõusust vaatlusalusel perioodil 15 % võrra.

4.5.4.   Tasuvus

| (67) | Allpool toodud tasuvus on väljendatud käibe protsentidena, arvestades müüki sõltumatutele ostjatele ühenduse turul. Arvud on toodud ka viie koostööd teinud äriühingu kohta, kes vaatlusaluse perioodi alguses juba tegutsesid (edaspidi “sissetöötatud äriühingud”). Selle perioodi ajal olid ülejäänud kaks äriühingut kulude ja tulude osas üleminekuolukorras, mis mõjutab tugevalt kogu tasuvuse arengut. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi tasuvus (viis sissetöötatud äriühingut) | 1,9 % | – 3,5 % | – 3,6 % | – 6,7 % |
| Müügi tasuvus (kõik seitse äriühingut) | 1,8 % | – 9,7 % | 0,5 % | – 5,9 % |

(67)

Allpool toodud tasuvus on väljendatud käibe protsentidena, arvestades müüki sõltumatutele ostjatele ühenduse turul. Arvud on toodud ka viie koostööd teinud äriühingu kohta, kes vaatlusaluse perioodi alguses juba tegutsesid (edaspidi “sissetöötatud äriühingud”). Selle perioodi ajal olid ülejäänud kaks äriühingut kulude ja tulude osas üleminekuolukorras, mis mõjutab tugevalt kogu tasuvuse arengut.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügi tasuvus (viis sissetöötatud äriühingut)

1,9 %

– 3,5 %

– 3,6 %

– 6,7 %

Müügi tasuvus (kõik seitse äriühingut)

1,8 %

– 9,7 %

0,5 %

– 5,9 %

| (68) | Viie sissetöötatud äriühingu tasuvus langes hindade tugeva vähenemise tõttu 2001. aasta ja 2003. aasta vahel oluliselt, mis sattus kokku Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Kogu ühenduse tootmisharu suundumused, s.t kaks vaatlusalusel perioodil moodustatud tootjat kaasa arvatud, on suures osas sarnased. Pärast kasumi dramaatilist langust 2002. aastal hakkas tootmisharul tervikuna paremini minema 2003. aastal, kui 2001. aastal asutatud tootja oli end juba korralikult sisse töötanud ning turule saabus veel üks uus tootja. Uurimisperioodil aga langes kahe uue tootja kasum viie sissetöötatud äriühinguga võrreldaval tasemel tagasi kahjumisse. |
| --- | --- |

(68)

Viie sissetöötatud äriühingu tasuvus langes hindade tugeva vähenemise tõttu 2001. aasta ja 2003. aasta vahel oluliselt, mis sattus kokku Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Kogu ühenduse tootmisharu suundumused, s.t kaks vaatlusalusel perioodil moodustatud tootjat kaasa arvatud, on suures osas sarnased. Pärast kasumi dramaatilist langust 2002. aastal hakkas tootmisharul tervikuna paremini minema 2003. aastal, kui 2001. aastal asutatud tootja oli end juba korralikult sisse töötanud ning turule saabus veel üks uus tootja. Uurimisperioodil aga langes kahe uue tootja kasum viie sissetöötatud äriühinguga võrreldaval tasemel tagasi kahjumisse.

| (69) | Kõnealune hindade langus kajastus suuresti ka toorainetarnijate hindades, arvestades, et tooraine tarnelepingud on sageli indeksi abil viinhappe hinnaga seotud. Toorainekulude vähenemisest ei piisanud aga selleks, et vältida ühenduse tootmisharu tasuvuse langust vaatlusaluse perioodi jooksul 1,9 % tasemelt –6,7 % peale. |
| --- | --- |

(69)

Kõnealune hindade langus kajastus suuresti ka toorainetarnijate hindades, arvestades, et tooraine tarnelepingud on sageli indeksi abil viinhappe hinnaga seotud. Toorainekulude vähenemisest ei piisanud aga selleks, et vältida ühenduse tootmisharu tasuvuse langust vaatlusaluse perioodi jooksul 1,9 % tasemelt –6,7 % peale.

4.5.5.   Investeeringute tasuvus, rahakäive, investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (70) | Investeeringute tasuvuse (käesoleval juhul tulu netovaralt), rahakäibe ja investeeringute suundumused on kujutatud järgmises tabelis. Põhjenduses 67 väljatoodud põhjustel on toodud viie koostööd teinud tootja näitajad, kes tegutsesid 2001. aastal. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu netovaralt (viis sissetöötatud äriühingut) | 4,2 % | – 4,4 % | – 3,9 % | – 7,0 % |
| Tulu netovaralt (kõik seitse äriühingut) – 11,7% | 3,4 % | – 11,7 % | 0,5 % | – 6,3 % |
| Rahakäive (eurodes) (viis sissetöötatud äriühingut) | 2 076 591 | 6 020 127 | 6 413 005 | – 278 607 |
| Rahakäive (eurodes) (kõik seitse äriühingut) | 2 076 591 | 788 732 | 9 045 219 | 22 835 |
| Investeeringud (eurodes) (viis sissetöötatud äriühingut) | 5 285 432 | 7 078 796 | 8 794 719 | 7 255 251 |
| Investeeringud (eurodes) (kõik seitse äriühingut) | 14 394 918 | 7 390 503 | 9 282 258 | 8 944 785 |

(70)

Investeeringute tasuvuse (käesoleval juhul tulu netovaralt), rahakäibe ja investeeringute suundumused on kujutatud järgmises tabelis. Põhjenduses 67 väljatoodud põhjustel on toodud viie koostööd teinud tootja näitajad, kes tegutsesid 2001. aastal.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tulu netovaralt (viis sissetöötatud äriühingut)

4,2 %

– 4,4 %

– 3,9 %

– 7,0 %

Tulu netovaralt (kõik seitse äriühingut) – 11,7%

3,4 %

– 11,7 %

0,5 %

– 6,3 %

Rahakäive (eurodes) (viis sissetöötatud äriühingut)

2 076 591

6 020 127

6 413 005

– 278 607

Rahakäive (eurodes) (kõik seitse äriühingut)

2 076 591

788 732

9 045 219

22 835

Investeeringud (eurodes) (viis sissetöötatud äriühingut)

5 285 432

7 078 796

8 794 719

7 255 251

Investeeringud (eurodes) (kõik seitse äriühingut)

14 394 918

7 390 503

9 282 258

8 944 785

| (71) | Netovaralt laekuva tulu suundumused kajastavad suures osas müügi tasuvuse suundumusi. Rahakäive halvenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, kuigi esineb mõningaid kõikumisi peamiselt varude muutuste tõttu. Kahe uue äriühingu rahakäibes esines eriti tugevaid kõikumisi seoses tegevuse alustamisega, mis langes kokku kiiresti muutuva turusituatsiooniga. Kõigi äriühingute puhul tulenes investeeringute tasuvuse ja rahakäibe langemine asjaolust, et keskmised müügihinnad langesid kiiremini kui müüdud toodete keskmine omahind. |
| --- | --- |

(71)

Netovaralt laekuva tulu suundumused kajastavad suures osas müügi tasuvuse suundumusi. Rahakäive halvenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, kuigi esineb mõningaid kõikumisi peamiselt varude muutuste tõttu. Kahe uue äriühingu rahakäibes esines eriti tugevaid kõikumisi seoses tegevuse alustamisega, mis langes kokku kiiresti muutuva turusituatsiooniga. Kõigi äriühingute puhul tulenes investeeringute tasuvuse ja rahakäibe langemine asjaolust, et keskmised müügihinnad langesid kiiremini kui müüdud toodete keskmine omahind.

| (72) | Ühenduse tootmisharu investeeringud on püsinud vaatlusalusel perioodil kõrgel tasemel ning võrreldes 2001. aastaga toimus viie sissetöötatud äriühingu puhul isegi tõus. Need investeeringud olid enamjaolt seotud kaasajastamise, iganenud seadmete väljavahetamise ja tehnilise ajakohastusega, mida nõuavad keskkonnaalased õigusaktid. Kahe uue äriühingu püsiinvesteeringud on tuntavad peamiselt 2001. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(72)

Ühenduse tootmisharu investeeringud on püsinud vaatlusalusel perioodil kõrgel tasemel ning võrreldes 2001. aastaga toimus viie sissetöötatud äriühingu puhul isegi tõus. Need investeeringud olid enamjaolt seotud kaasajastamise, iganenud seadmete väljavahetamise ja tehnilise ajakohastusega, mida nõuavad keskkonnaalased õigusaktid. Kahe uue äriühingu püsiinvesteeringud on tuntavad peamiselt 2001. aastal ja uurimisperioodil.

| (73) | Leiti, et vaatlusaluse perioodi vältel ei olnud tõsiselt häiritud ühenduse tootmisharu võime kaasata välisrahastajate või emaettevõtjate kapitali. Enamikul juhtudel, eriti kahe uue äriühingu puhul, oli põhjuseks see, et äriühingud kuuluvad suurematesse gruppidesse, kes vaatavad äri pikemaajalises perspektiivis ning usuvad tootmisharu praegusest raskest olukorrast väljatulemise võimalikkusesse. |
| --- | --- |

(73)

Leiti, et vaatlusaluse perioodi vältel ei olnud tõsiselt häiritud ühenduse tootmisharu võime kaasata välisrahastajate või emaettevõtjate kapitali. Enamikul juhtudel, eriti kahe uue äriühingu puhul, oli põhjuseks see, et äriühingud kuuluvad suurematesse gruppidesse, kes vaatavad äri pikemaajalises perspektiivis ning usuvad tootmisharu praegusest raskest olukorrast väljatulemise võimalikkusesse.

4.5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (74) | Järgmises tabelis on toodud tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng seitsme uuritud ühenduse tootja puhul. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 210 | 203 | 220 | 217 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 100 | 97 | 105 | 103 |
| Tööjõukulud | 29 717 | 34 297 | 31 822 | 34 323 |

(74)

Järgmises tabelis on toodud tööhõive, tootlikkuse ja tööjõukulude areng seitsme uuritud ühenduse tootja puhul.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Töötajate arv

210

203

220

217

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

100

97

105

103

Tööjõukulud

29 717

34 297

31 822

34 323

| (75) | Nagu eespool näha, kasvas seitsme uuritud ühenduse tootja töötajate arv 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel. See tõus, nagu märgitud punktides 5.1 ja 5.3, tuleneb asjaolust, et need näitajad hõlmavad ka kahte vaatlusalusel perioodil tegevust alustanud äriühingut ega arvesta nelja ühenduse tootjaga, kes lõpetasid samal perioodil tootmise. Sellest hoolimata hakkas tööhõive taseme langus uurimisperioodi lõpupoole tunda andma. |
| --- | --- |

(75)

Nagu eespool näha, kasvas seitsme uuritud ühenduse tootja töötajate arv 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel. See tõus, nagu märgitud punktides 5.1 ja 5.3, tuleneb asjaolust, et need näitajad hõlmavad ka kahte vaatlusalusel perioodil tegevust alustanud äriühingut ega arvesta nelja ühenduse tootjaga, kes lõpetasid samal perioodil tootmise. Sellest hoolimata hakkas tööhõive taseme langus uurimisperioodi lõpupoole tunda andma.

| (76) | Tootlikkus oli perioodi jooksul suhteliselt stabiilne, 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel toimus kerge üldine tõus. Tööjõukulud kasvasid 2001. aastast uurimisperioodini, hoolimata mõningatest kõikumistest. Need kõikumised tulenesid ajutistest kuludest seoses mõningate äriühingute ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

(76)

Tootlikkus oli perioodi jooksul suhteliselt stabiilne, 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel toimus kerge üldine tõus. Tööjõukulud kasvasid 2001. aastast uurimisperioodini, hoolimata mõningatest kõikumistest. Need kõikumised tulenesid ajutistest kuludest seoses mõningate äriühingute ümberkorraldamisega.

4.5.7.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (77) | Dumpingumarginaalid on toodud eespool dumpingut käsitlevas lõigus. Need marginaalid on miinimumtasemest selgelt kõrgemad. Pealegi ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(77)

Dumpingumarginaalid on toodud eespool dumpingut käsitlevas lõigus. Need marginaalid on miinimumtasemest selgelt kõrgemad. Pealegi ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

4.5.8.   Järeldus kahju kohta

| (78) | Tuleb meelde tuletada, et Hiinast pärineva impordi maht on märgatavalt tõusnud, seda nii mahu kui turuosa poolest. Lisaks langes nimetatud impordi keskmine ühikuhind peaaegu 50 % võrra, mis kajastub uurimisel avastatud hindade allalöömises. |
| --- | --- |

(78)

Tuleb meelde tuletada, et Hiinast pärineva impordi maht on märgatavalt tõusnud, seda nii mahu kui turuosa poolest. Lisaks langes nimetatud impordi keskmine ühikuhind peaaegu 50 % võrra, mis kajastub uurimisel avastatud hindade allalöömises.

| (79) | Kuigi seitsme uuritud äriühingu müügimaht ja turuosa ühenduses kasvasid, püsisid need suhteliselt stabiilsel tasemel, kui jätta kaks uustulnukast äriühingut arvesse võtmata. Teisalt kannatas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil 51 %lise keskmise hinna languse all. Toorainehindade langusest ja tootlikkuse tõstmise püüetest hoolimata muutus kasumi tase uurimisperioodil selgelt negatiivseks. |
| --- | --- |

(79)

Kuigi seitsme uuritud äriühingu müügimaht ja turuosa ühenduses kasvasid, püsisid need suhteliselt stabiilsel tasemel, kui jätta kaks uustulnukast äriühingut arvesse võtmata. Teisalt kannatas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil 51 %lise keskmise hinna languse all. Toorainehindade langusest ja tootlikkuse tõstmise püüetest hoolimata muutus kasumi tase uurimisperioodil selgelt negatiivseks.

| (80) | Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tootmisvõimsuse rakendusastme, varude taseme, investeeringute tasuvuse ja rahakäibe näitajate negatiivne areng. Samuti tuleb märkida, et neli ühenduse tootjat lõpetasid viimastel aastatel tegevuse. Samas on alates 2001. aastast alustanud tegevust kaks uut tootjat, kes on asutatud äriplaanide alusel, mis arvestavad kasvavat tarbimist ühenduses. Siiski leiti, et hinnasuundumuste, tasuvuse ja investeeringute tasuvuse poolest on need äriühingud teiste ühenduse tootjatega võrreldavas olukorras. |
| --- | --- |

(80)

Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil kinnitab ka tootmisvõimsuse rakendusastme, varude taseme, investeeringute tasuvuse ja rahakäibe näitajate negatiivne areng. Samuti tuleb märkida, et neli ühenduse tootjat lõpetasid viimastel aastatel tegevuse. Samas on alates 2001. aastast alustanud tegevust kaks uut tootjat, kes on asutatud äriplaanide alusel, mis arvestavad kasvavat tarbimist ühenduses. Siiski leiti, et hinnasuundumuste, tasuvuse ja investeeringute tasuvuse poolest on need äriühingud teiste ühenduse tootjatega võrreldavas olukorras.

| (81) | Eespool nimetatud negatiivsed arengud leidsid aset ajal, mida iseloomustas võrdlemisi stabiilne tootlikkus, investeeringute kasv ja EÜ tarbimise laienemine. |
| --- | --- |

(81)

Eespool nimetatud negatiivsed arengud leidsid aset ajal, mida iseloomustas võrdlemisi stabiilne tootlikkus, investeeringute kasv ja EÜ tarbimise laienemine.

| (82) | Kõiki näitajaid silmas pidades tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis uurimisperioodi jooksul olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Kõiki näitajaid silmas pidades tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu kandis uurimisperioodi jooksul olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Eelmärkus

| (83) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas dumpinguhinnaga impordil Hiinast on põhjuslik seos ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahjuga. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(83)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas dumpinguhinnaga impordil Hiinast on põhjuslik seos ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahjuga. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

5.2.   Hiinast pärineva impordi mõju

| (84) | Hiinast pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 56 % võrra ja turuosa 3 protsendipunkti võrra. Lisaks langesid Hiinast pärit impordi hinnad umbes 50 % võrra ja aset leidis oluline hindade allalöömine. Ühenduse tootmisharu oli sunnitud kõnealusele impordile reageerima, alandades müügimahu säilitamiseks hindu samaaegselt 53 %. Toorainekulude vähenemisest ei piisanud aga selleks, et vältida ühenduse tootmisharu tasuvuse langust 8 % tasemelt negatiivse – 6 % peale. Nimetatud tasuvus oli seda tüüpi tootmisharu puhul oodatavast selgelt madalam ega olnud negatiivsena enam jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(84)

Hiinast pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 56 % võrra ja turuosa 3 protsendipunkti võrra. Lisaks langesid Hiinast pärit impordi hinnad umbes 50 % võrra ja aset leidis oluline hindade allalöömine. Ühenduse tootmisharu oli sunnitud kõnealusele impordile reageerima, alandades müügimahu säilitamiseks hindu samaaegselt 53 %. Toorainekulude vähenemisest ei piisanud aga selleks, et vältida ühenduse tootmisharu tasuvuse langust 8 % tasemelt negatiivse – 6 % peale. Nimetatud tasuvus oli seda tüüpi tootmisharu puhul oodatavast selgelt madalam ega olnud negatiivsena enam jätkusuutlik.

| (85) | Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas oma mahtu ja turuosa 2001. ja järgnevatel aastatel ning mis toimus järsult langenud dumpinguhindade abil, mängis olulist rolli hinna alanemisel ja allasurumisel ühenduse tootmisharus ning selle tagajärjel ka tootmisharu negatiivses tasuvuses ja tema finantsolukorra halvenemises. |
| --- | --- |

(85)

Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas oma mahtu ja turuosa 2001. ja järgnevatel aastatel ning mis toimus järsult langenud dumpinguhindade abil, mängis olulist rolli hinna alanemisel ja allasurumisel ühenduse tootmisharus ning selle tagajärjel ka tootmisharu negatiivses tasuvuses ja tema finantsolukorra halvenemises.

5.3.   Kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

| (86) | Peale Hiina olid kaks suuremat viinhappe ühenduse turule tarnijat Argentina ja Tšiili. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina turuosa | 1,9 % | 1,8 % | 0,1 % | 0,8 % |
| Argentina ühiku müügihind (eurot/tonn) | 5,33 | 2,75 | 2,47 | 2,09 |
| Tšiili turuosa | 0,5 % | 0,4 % | 1,1 % | 0,9 % |
| Tšiili ühiku müügihind (eurot/tonn) | 6,21 | 3,24 | 3,39 | 3,55 |
| Teiste riikide turuosa | 0,1 % | 0,7 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Teiste riikide ühiku müügihind (eurot/tonn) | 10,82 | 2,91 | 4,78 | 5,36 |

(86)

Peale Hiina olid kaks suuremat viinhappe ühenduse turule tarnijat Argentina ja Tšiili.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Argentina turuosa

1,9 %

1,8 %

0,1 %

0,8 %

Argentina ühiku müügihind (eurot/tonn)

5,33

2,75

2,47

2,09

Tšiili turuosa

0,5 %

0,4 %

1,1 %

0,9 %

Tšiili ühiku müügihind (eurot/tonn)

6,21

3,24

3,39

3,55

Teiste riikide turuosa

0,1 %

0,7 %

1,4 %

0,2 %

Teiste riikide ühiku müügihind (eurot/tonn)

10,82

2,91

4,78

5,36

| (87) | Need arvud näitavad, et kõik tarnijad peale Hiina katsid kokku ainult 2,5 % ühenduse tarbimisest ning et nende turuosa langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel. Ka nende keskmised hinnad olid Hiina hindadest kõrgemad, kuigi Argentina hinnad langesid uurimisperioodil üsna madalale tasemele. Hiina impordi poolt turule avaldatav surve mängis nende ekspordiriikide hindade languses kindlasti rolli. |
| --- | --- |

(87)

Need arvud näitavad, et kõik tarnijad peale Hiina katsid kokku ainult 2,5 % ühenduse tarbimisest ning et nende turuosa langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel. Ka nende keskmised hinnad olid Hiina hindadest kõrgemad, kuigi Argentina hinnad langesid uurimisperioodil üsna madalale tasemele. Hiina impordi poolt turule avaldatav surve mängis nende ekspordiriikide hindade languses kindlasti rolli.

| (88) | Eeltoodut silmas pidades leitakse, et teistest kolmandatest riikidest, näiteks Argentinast ja Tšiilist pärineva impordi areng ei olnud piisavalt oluline, et see võinuks soodustada ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju. |
| --- | --- |

(88)

Eeltoodut silmas pidades leitakse, et teistest kolmandatest riikidest, näiteks Argentinast ja Tšiilist pärineva impordi areng ei olnud piisavalt oluline, et see võinuks soodustada ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju.

5.4.   Reguleeriva raamistiku mõju

| (89) | Mõned huvitatud isikud on märkinud, et tootmisharu tasuvust mõjutab EÜ reguleeriv raamistik, millega kehtestatakse kõnealuse valdkonna ühise põllumajanduspoliitika osana peamiste toorainete minimaalne ostuhind ning alkoholi müügihind. Kuigi reguleerivad parameetrid võivad mõjutada tootmisharu olukorda tervikuna, on nad püsinud kogu perioodi vältel stabiilsena ning nendega ei saa seletada tootmisharu olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

(89)

Mõned huvitatud isikud on märkinud, et tootmisharu tasuvust mõjutab EÜ reguleeriv raamistik, millega kehtestatakse kõnealuse valdkonna ühise põllumajanduspoliitika osana peamiste toorainete minimaalne ostuhind ning alkoholi müügihind. Kuigi reguleerivad parameetrid võivad mõjutada tootmisharu olukorda tervikuna, on nad püsinud kogu perioodi vältel stabiilsena ning nendega ei saa seletada tootmisharu olukorra halvenemist.

5.5.   Ühenduse tootmisharu ekspordi mõju

| (90) | Uurimisperioodi ajal eksporditi umbes 25 % ühenduse tootmisharu tootmismahust ühendusest välja. Ekspordikogused suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul veidi. |
| --- | --- |

(90)

Uurimisperioodi ajal eksporditi umbes 25 % ühenduse tootmisharu tootmismahust ühendusest välja. Ekspordikogused suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul veidi.

| (91) | Selgus, et kõnealuse ekspordi tasuvus oli mõnevõrra suurem kui ühenduse turul toimuva müügi oma, hoolimata asjaolust, et seda oli samuti kimbutanud hinnalangus ja Hiinast kolmandate riikide turgudele toimuvast ekspordist lähtuv konkurents. |
| --- | --- |

(91)

Selgus, et kõnealuse ekspordi tasuvus oli mõnevõrra suurem kui ühenduse turul toimuva müügi oma, hoolimata asjaolust, et seda oli samuti kimbutanud hinnalangus ja Hiinast kolmandate riikide turgudele toimuvast ekspordist lähtuv konkurents.

| (92) | Eeltoodut silmas pidades leitakse, et ekspordi areng ei saanud olla ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju arvestatavaks põhjuseks. |
| --- | --- |

(92)

Eeltoodut silmas pidades leitakse, et ekspordi areng ei saanud olla ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju arvestatavaks põhjuseks.

5.6.   Teiste ühenduse tootjate müügi mõju

| (93) | Teiste ühenduse tootjate müük, sealhulgas vaatlusalusel perioodil tegevuse lõpetanud tootjad, on 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel järsult langenud. Niisiis ei saa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju panna nimetatud müügi arvele. |
| --- | --- |

(93)

Teiste ühenduse tootjate müük, sealhulgas vaatlusalusel perioodil tegevuse lõpetanud tootjad, on 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel järsult langenud. Niisiis ei saa ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju panna nimetatud müügi arvele.

5.7.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (94) | Tuleb toonitada, et kahju esines antud juhul eeskätt hinnalanguse kujul, mis põhjustas tasuvuse vähenemist. See langes kokku Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasvuga, mis lõi märgatavalt alla ühenduse tootmisharu hinnad. Puuduvad viited sellele, et muud eespool nimetatud tegurid võinuks olla ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahju arvestatavaks põhjuseks. Uurimise käigus ei ole selgunud muid täiendavaid tegureid, mis võinuks põhjustada olulist kahju. |
| --- | --- |

(94)

Tuleb toonitada, et kahju esines antud juhul eeskätt hinnalanguse kujul, mis põhjustas tasuvuse vähenemist. See langes kokku Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasvuga, mis lõi märgatavalt alla ühenduse tootmisharu hinnad. Puuduvad viited sellele, et muud eespool nimetatud tegurid võinuks olla ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahju arvestatavaks põhjuseks. Uurimise käigus ei ole selgunud muid täiendavaid tegureid, mis võinuks põhjustada olulist kahju.

| (95) | Arvestades eespool toodud analüüsi kõikide teadaolevate tegurite võimaliku mõju kohta ühenduse tootmisharule, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahju vahel eksisteerib põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(95)

Arvestades eespool toodud analüüsi kõikide teadaolevate tegurite võimaliku mõju kohta ühenduse tootmisharule, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule osaks saanud olulise kahju vahel eksisteerib põhjuslik seos.

6.   ÜHENDUSE HUVID

6.1.   Üldkaalutlused

| (96) | Uuriti, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamine asjaomasest riigist pärineva impordi vastu ei ole ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele, kauplejatele ja tööstuslikele kasutajatele küsimustikud. Kahelt kasutajalt saadi küsimustikule osalised vastused. Teised kasutajad ei esitanud küsimustikule vastuseid, kuid tegid oma seisukohad teatavaks kirjalikult. |
| --- | --- |

(96)

Uuriti, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude rakendamine asjaomasest riigist pärineva impordi vastu ei ole ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele, kauplejatele ja tööstuslikele kasutajatele küsimustikud. Kahelt kasutajalt saadi küsimustikule osalised vastused. Teised kasutajad ei esitanud küsimustikule vastuseid, kuid tegid oma seisukohad teatavaks kirjalikult.

| (97) | Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabele tuginedes jõuti järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(97)

Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabele tuginedes jõuti järgmistele järeldustele.

6.2.   Ühenduse tööstusharu huvid

| (98) | Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosnes seitsmest tootjast enam kui 200 töötajaga, kes olid seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Samuti tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajad ilmutasid vaatlusalusel perioodil finantstulemuste halvenemist, mis viis viimastel aastatel nelja ühenduse tootja sulgemiseni. |
| --- | --- |

(98)

Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosnes seitsmest tootjast enam kui 200 töötajaga, kes olid seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Samuti tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu majandusnäitajad ilmutasid vaatlusalusel perioodil finantstulemuste halvenemist, mis viis viimastel aastatel nelja ühenduse tootja sulgemiseni.

| (99) | Kui meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnasurve tõttu halveneb ühenduse tootmisharu finantsolukord jätkuvalt ning veel teisedki ühenduse tootjad on sunnitud tegevuse lõpetama, mis toob negatiivseid tagajärgi veinitootmissektorile üldisemas plaanis (vt allpool). Kui meetmed aga rakendatakse, võib eeldada, et hinnad ja tasuvus jõuavad jätkusuutlikumale tasemele, kindlustades Euroopa tootmisharu majandusliku elujõulisuse. |
| --- | --- |

(99)

Kui meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnasurve tõttu halveneb ühenduse tootmisharu finantsolukord jätkuvalt ning veel teisedki ühenduse tootjad on sunnitud tegevuse lõpetama, mis toob negatiivseid tagajärgi veinitootmissektorile üldisemas plaanis (vt allpool). Kui meetmed aga rakendatakse, võib eeldada, et hinnad ja tasuvus jõuavad jätkusuutlikumale tasemele, kindlustades Euroopa tootmisharu majandusliku elujõulisuse.

| (100) | Seetõttu on selge, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(100)

Seetõttu on selge, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides.

6.3.   Tarnijate huvid

| (101) | Kaks toorainete tarnijat kirjutas ühendusele menetluse toetuseks. Mõnel kaebuse esitajal on ka veinitööstuses seotud äriühinguid ning nad kasutasid võimalust väljendada uurimise ajal ka nende äriühingute huve. |
| --- | --- |

(101)

Kaks toorainete tarnijat kirjutas ühendusele menetluse toetuseks. Mõnel kaebuse esitajal on ka veinitööstuses seotud äriühinguid ning nad kasutasid võimalust väljendada uurimise ajal ka nende äriühingute huve.

| (102) | Kõik nimetatud isikud rõhutasid viinhappetööstuse majanduslikku tähtsust ühenduse veinitootjate vaatenurgast. |
| --- | --- |

(102)

Kõik nimetatud isikud rõhutasid viinhappetööstuse majanduslikku tähtsust ühenduse veinitootjate vaatenurgast.

| (103) | Esiteks vajab veinitööstus garanteeritud kvaliteediga viinhappe usaldusväärset allikat. |
| --- | --- |

(103)

Esiteks vajab veinitööstus garanteeritud kvaliteediga viinhappe usaldusväärset allikat.

| (104) | Teiseks, kasutades selliseid kõrvalsaadusi nagu veini pressimisjäägid ja veinisete, on viinhappetööstus veinisektorile oluliseks sissetulekuallikaks. Tuleb meenutada, et seda sektorit reguleerib ühine põllumajanduspoliitika ning hetkel valitsevad seal tõsised majanduslikud raskused. |
| --- | --- |

(104)

Teiseks, kasutades selliseid kõrvalsaadusi nagu veini pressimisjäägid ja veinisete, on viinhappetööstus veinisektorile oluliseks sissetulekuallikaks. Tuleb meenutada, et seda sektorit reguleerib ühine põllumajanduspoliitika ning hetkel valitsevad seal tõsised majanduslikud raskused.

| (105) | Kolmandaks, kui ühenduses ei oleks elujõulist viinhappetööstust, oleks veinisektor sunnitud kandma nende kõrvalsaaduste kõrvaldamiseks lisakulusid, arvestades üha rangemaid keskkonnaseadusi. |
| --- | --- |

(105)

Kolmandaks, kui ühenduses ei oleks elujõulist viinhappetööstust, oleks veinisektor sunnitud kandma nende kõrvalsaaduste kõrvaldamiseks lisakulusid, arvestades üha rangemaid keskkonnaseadusi.

| (106) | Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine oleks ühenduse tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(106)

Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine oleks ühenduse tarnijate huvides.

6.4.   Kasutajate huvid

| (107) | Küsimustikud saadeti algselt kõikidele isikutele, kes olid kaebuses kasutajatena välja toodud. Uurimise käigus saadud teave on võimaldanud komisjonil teha kindlaks kõige tähtsamad viinhapet kasutavad tööstussektorid. Seoses sellega saadeti täiendavad küsimustikud mitmetele toiduaine-, joogi- ja kipsitootjatele ning farmaatsiatööstuste liidule. |
| --- | --- |

(107)

Küsimustikud saadeti algselt kõikidele isikutele, kes olid kaebuses kasutajatena välja toodud. Uurimise käigus saadud teave on võimaldanud komisjonil teha kindlaks kõige tähtsamad viinhapet kasutavad tööstussektorid. Seoses sellega saadeti täiendavad küsimustikud mitmetele toiduaine-, joogi- ja kipsitootjatele ning farmaatsiatööstuste liidule.

| (108) | Üks kipsi- ja üks toiduainetööstuse äriühing andsid vastuseks, et viinhappe kulud on nende jaoks liiga tähtsusetud, et küsimustikule vastata. |
| --- | --- |

(108)

Üks kipsi- ja üks toiduainetööstuse äriühing andsid vastuseks, et viinhappe kulud on nende jaoks liiga tähtsusetud, et küsimustikule vastata.

| (109) | Üks kipsitootja tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastuse. Teine kipsitootja esitas osalise vastuse. Neist andmetest võib järeldada, et vaatlusalune toode moodustab vähem kui 2 % koostööd tegevate äriühingute toodetud kipstoodetega seotud kuludest. Seega võib järeldada, et kavandatud dumpinguvastased tollimaksud mõjutaksid nimetatud töötleva tööstuse kulusid ja konkurentsiseisundit suhteliselt vähe. Arvestades, et tegemist on peamise kipsitootjate grupiga, võib teavet lugeda võrdlemisi tüüpiliseks kogu sektori kohta. Samuti tuleks märkida, et ehitusmaterjale toodetakse peamiselt kohaliku ja siseriikliku turu tarbeks ning nende osas puudub ülemaailmne konkurents, mistõttu ehitussektoris tegutsevatel äriühingutel on võimalik igasugused kulude tõusud klientidele üle kanda. |
| --- | --- |

(109)

Üks kipsitootja tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastuse. Teine kipsitootja esitas osalise vastuse. Neist andmetest võib järeldada, et vaatlusalune toode moodustab vähem kui 2 % koostööd tegevate äriühingute toodetud kipstoodetega seotud kuludest. Seega võib järeldada, et kavandatud dumpinguvastased tollimaksud mõjutaksid nimetatud töötleva tööstuse kulusid ja konkurentsiseisundit suhteliselt vähe. Arvestades, et tegemist on peamise kipsitootjate grupiga, võib teavet lugeda võrdlemisi tüüpiliseks kogu sektori kohta. Samuti tuleks märkida, et ehitusmaterjale toodetakse peamiselt kohaliku ja siseriikliku turu tarbeks ning nende osas puudub ülemaailmne konkurents, mistõttu ehitussektoris tegutsevatel äriühingutel on võimalik igasugused kulude tõusud klientidele üle kanda.

| (110) | Märkused saadi ka kahelt toiduainetööstuse äriühingult, kes toodavad pagaritööstuse tarbeks emulgaatoreid. Kõnealused äriühingud olid uurimise vastu ja märkisid, et viinhape moodustab suure osa nende toodete kuludest. Kuna nad siiski küsimustikule ei vastanud, ei õnnestunud nende väiteid koguseliselt väljatoodud andmete alusel kontrollida. |
| --- | --- |

(110)

Märkused saadi ka kahelt toiduainetööstuse äriühingult, kes toodavad pagaritööstuse tarbeks emulgaatoreid. Kõnealused äriühingud olid uurimise vastu ja märkisid, et viinhape moodustab suure osa nende toodete kuludest. Kuna nad siiski küsimustikule ei vastanud, ei õnnestunud nende väiteid koguseliselt väljatoodud andmete alusel kontrollida.

| (111) | Laekunud märkustes rõhutas töötlev tööstus loodusliku viinhappe turu ebastabiilsust ja Euroopa turul möödanikus korduvalt esinenud nappust. Nende tootmisharude peamiseks mureks näib olevat pigem tarnekindlus kui viinhappekulud. |
| --- | --- |

(111)

Laekunud märkustes rõhutas töötlev tööstus loodusliku viinhappe turu ebastabiilsust ja Euroopa turul möödanikus korduvalt esinenud nappust. Nende tootmisharude peamiseks mureks näib olevat pigem tarnekindlus kui viinhappekulud.

| (112) | Eespool toodut silmas pidades ei ole tõenäoline, et dumpinguvastased meetmed tooksid kaasa tarnepuudujäägid või töötleva tööstuse konkurentsivõimetu olukorra. Kavandatud meetmed aitaksid lihtsalt kaasa Euroopa turuhindade pikaajalisele suundumusele lähema taseme taastamisele ning nende abil välditaks edasist äriühingute tegevuse lõpetamist. Kulude tõusuga seoses leiti, et see on vaid marginaalne ega mõjutaks töötleva tööstuse konkurentsivõimet kuigi olulisel määral. Seepärast on esialgne järeldus selline, et kasutajate huvid ei takista meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(112)

Eespool toodut silmas pidades ei ole tõenäoline, et dumpinguvastased meetmed tooksid kaasa tarnepuudujäägid või töötleva tööstuse konkurentsivõimetu olukorra. Kavandatud meetmed aitaksid lihtsalt kaasa Euroopa turuhindade pikaajalisele suundumusele lähema taseme taastamisele ning nende abil välditaks edasist äriühingute tegevuse lõpetamist. Kulude tõusuga seoses leiti, et see on vaid marginaalne ega mõjutaks töötleva tööstuse konkurentsivõimet kuigi olulisel määral. Seepärast on esialgne järeldus selline, et kasutajate huvid ei takista meetmete kehtestamist.

6.5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (113) | Hiinast pärineva viinhappe impordi suhtes meetmete rakendamine oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Nii importijate ja kauplejate kui ka töötleva tööstuse puhul võib eeldada vaid marginaalset mõju viinhappe hindadele. Ühenduse tootmisharule ja varustavale tööstusele osaks saanud kahju ning täiendavate sulgemiste risk on selgelt suurema ulatusega. |
| --- | --- |

(113)

Hiinast pärineva viinhappe impordi suhtes meetmete rakendamine oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Nii importijate ja kauplejate kui ka töötleva tööstuse puhul võib eeldada vaid marginaalset mõju viinhappe hindadele. Ühenduse tootmisharule ja varustavale tööstusele osaks saanud kahju ning täiendavate sulgemiste risk on selgelt suurema ulatusega.

| (114) | Eespool toodut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid Hiinast pärineva viinhappe impordi suhtes kehtestatavate dumpinguvastaste tollimaksude vastu. |
| --- | --- |

(114)

Eespool toodut silmas pidades tehakse esialgne järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid Hiinast pärineva viinhappe impordi suhtes kehtestatavate dumpinguvastaste tollimaksude vastu.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (115) | Dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(115)

Dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (116) | Meetmed tuleb kehtestada vajalikul tasemel, millega oleks võimalik asjaomase impordi poolt põhjustatud kahju kõrvaldada saadud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et igasugused meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saavutada üleüldine kasum makse arvestamata, mis on võimalik teadaolevalt saavutada sellist tüüpi tootmisharu konkurentsi tavatingimustel selles sektoris, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutuses kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 8 % enne dumpinguhinnaga impordi teket saadud kasumi tasemel põhinevast käibest. Sellest lähtuvalt arvutati ühenduse tootmisharu jaoks välja samasuguse toote kahjusid vältiv hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8 % kasumimarginaal tootmiskuludele. Ühte uurimisperioodil Hiinast eksporditud tooteliiki ei tootnud ega müünud ühenduse tootmisharu uurimisperioodi ajal. Arvutades taset, millest piisab asjaomase impordi poolt põhjustatud kahju kõrvaldamiseks leitud dumpingumarginaali ületamata võeti arvesse Hiina eksportijate poolt eksporditud kõnealuse liigi ja teiste liikide hinna suhet. |
| --- | --- |

(116)

Meetmed tuleb kehtestada vajalikul tasemel, millega oleks võimalik asjaomase impordi poolt põhjustatud kahju kõrvaldada saadud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et igasugused meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saavutada üleüldine kasum makse arvestamata, mis on võimalik teadaolevalt saavutada sellist tüüpi tootmisharu konkurentsi tavatingimustel selles sektoris, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutuses kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 8 % enne dumpinguhinnaga impordi teket saadud kasumi tasemel põhinevast käibest. Sellest lähtuvalt arvutati ühenduse tootmisharu jaoks välja samasuguse toote kahjusid vältiv hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8 % kasumimarginaal tootmiskuludele. Ühte uurimisperioodil Hiinast eksporditud tooteliiki ei tootnud ega müünud ühenduse tootmisharu uurimisperioodi ajal. Arvutades taset, millest piisab asjaomase impordi poolt põhjustatud kahju kõrvaldamiseks leitud dumpingumarginaali ületamata võeti arvesse Hiina eksportijate poolt eksporditud kõnealuse liigi ja teiste liikide hinna suhet.

| (117) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, tuginedes kaalutud keskmise impordihinna võrdlusele ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdava samasuguse toote kahjusid vältiva hinna kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(117)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, tuginedes kaalutud keskmise impordihinna võrdlusele ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdava samasuguse toote kahjusid vältiva hinna kaalutud keskmisega.

| (118) | Kõnealusest võrdlusest tulenevat erinevust väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina. |
| --- | --- |

(118)

Kõnealusest võrdlusest tulenevat erinevust väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina.

7.2.   Ajutised meetmed

| (119) | Eelnevat arvestades järeldatakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel, kuid see ei peaks algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt olema kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal. |
| --- | --- |

(119)

Eelnevat arvestades järeldatakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel, kuid see ei peaks algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt olema kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal.

| (120) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetselt mainitud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesolevas dokumendis konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, kõnealuseid määrasid ei kohaldata ning nende osas kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(120)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetselt mainitud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesolevas dokumendis konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, kõnealuseid määrasid ei kohaldata ning nende osas kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (121) | Taotlus kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu vajaliku teabega eelkõige nimevahetuse kohta või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(121)

Taotlus kohaldada nimetatud äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kogu vajaliku teabega eelkõige nimevahetuse kohta või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (122) | Eespool toodu alusel on ajutised tollimaksumäärad järgmised:






  Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou | 2,4 % |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City | 13,8 % |
| Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai | 6,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 % |

(122)

Eespool toodu alusel on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou

2,4 %

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City

13,8 %

Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai

6,6 %

Kõik teised äriühingud

34,9 %

8.   LÕPPSÄTE

| (123) | Tõrgeteta korralduse huvides tuleb kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma vaateid kirjalikult esitada ning taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata, |
| --- | --- |

(123)

Tõrgeteta korralduse huvides tuleb kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma vaateid kirjalikult esitada ning taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva CN-koodi 2918 12 00 alla kuuluva viinhappe impordi suhtes.

2.   Kohaldatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Hiina Rahvavabariik | 2,4 % | A687 |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik | 13,8 % | A688 |
| Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik | 6,6 % | A689 |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzou, Hiina Rahvavabariik

2,4 %

A687

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Hiina Rahvavabariik

13,8 %

A688

Ninghai orgaanilise keemia tehas, Ninghai, Hiina Rahvavabariik

6,6 %

A689

Kõik teised äriühingud

34,9 %

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 384/96 artiklit 20 võivad huvitatud isikud taotleda nende oluliste andmete ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel käesolev määrus vastu võeti, ning esitada kirjalikult oma arvamuse ja taotleda suulist ärakuulamist komisjoni poolt ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad huvitatud isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumiskuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artikkel 1 kehtib kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT C 267, 30.10.2004, lk. 4.

2

(3)  Euroopa Komisjon, Kaubanduse peadirektoraat, Direktoraat B, B-1049 Brüssel, Belgia.

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/91 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/91

---

Teave, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingu lisaprotokolli jõustumist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

Rumeeniaga sõlmitud Euroopa lepingu lisaprotokoll, et võtta arvesse kümne uue liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga, mille nõukogu ja komisjon otsustasid sõlmida 25. aprillil 2005, (1) jõustub 1. augustil 2005, kuna nimetatud protokolli artikliga 10 ette nähtud menetluste täitmisest teatati 14. juuliks 2005.

---

(1)  ELT L 155, 17.6.2005, lk 26.

---

Komisjon

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/92

---

KOMISJONI OTSUS,

30. oktoober 2002,

EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53 vastava menetluse kohta

(COMP/E-2/37.784 – Kunstioksjonimajad)

(teatavaks tehtud numbrite K(2002) 4283 (lõplik) ja parandused K(2002) 4283/7 ning K(2002) 4283/8 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/590/EÜ)

30. oktoobril 2002 võttis komisjon vastu otsuse (K(2002) 4283 lõplik), mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 alusel algatatud menetlust. 6. novembril 2002 kinnitas komisjon kirjaliku menetluse K(2002) 4283/7 teel otsuse K(2002) 4283/5, mis on versiooni K(2002) 4283 (lõplik) parandus, ja K(2002) 4283/8, mis on otsuse K(2002) 4283 (lõplik) versiooni K(2002) 4283/6 parandus. Vastavalt määruse 17 (1) artiklile 21 avaldab komisjon käesolevaga poolte nime ja otsuse põhisisu, arvestades ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalne versioon on asja autentses keeles ning komisjoni töökeeltes avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

1.   Adressaadid

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele ja/või ettevõtjate ühendustele:






  — | Christie’s International plc, |
| --- | --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele ja/või ettevõtjate ühendustele:

—

Christie’s International plc,

| — | Sotheby’s Holding Inc. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s Holding Inc.

2.   Rikkumise aeg ja laad

| (2) | Christie’s International plc (edaspidi “Christie’s”) ja Sotheby’s Holdings, Inc. (edaspidi “Sotheby’s”), kes on kaks peamist konkurenti ülemaailmsel kunstiesemete, antiikesemete, mööbli, kogumisobjektide ja mälestusesemete (edaspidi ka “kunstiteosed”) komisjonimüügil põhineval oksjoniturul, rikkuseid 30. aprillist 1993 vähemalt 7. veebruarini 2000 EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artiklit 53 kokkuleppe sõlmimisega oksjonimüügi hindade ja teiste tingimuste kohta ja/või vastava tegevuse kooskõlastamisega. |
| --- | --- |

(2)

Christie’s International plc (edaspidi “Christie’s”) ja Sotheby’s Holdings, Inc. (edaspidi “Sotheby’s”), kes on kaks peamist konkurenti ülemaailmsel kunstiesemete, antiikesemete, mööbli, kogumisobjektide ja mälestusesemete (edaspidi ka “kunstiteosed”) komisjonimüügil põhineval oksjoniturul, rikkuseid 30. aprillist 1993 vähemalt 7. veebruarini 2000 EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artiklit 53 kokkuleppe sõlmimisega oksjonimüügi hindade ja teiste tingimuste kohta ja/või vastava tegevuse kooskõlastamisega.

| (3) | Muu hulgas leppisid äriühingud kokku võtta müüjailt ühesuguse struktuuriga komisjonitasu, võtta kasutusele müüja komisjonitasu mittetingitav määr (varasema komisjonitasu tingitava määra asemel), suurendada müüjalt võetavat komisjonitasu ja hoiduda müüjale eritingimuste võimaldamisest. Nad kehtestasid ka mõned muud äritingimused, mis takistasid või piirasid nendevahelist konkurentsi kunstiteoste oksjonil müümise alal. Lisaks võtsid nad kasutusele kontrollimehhanismi, et tagada kokkuleppe täitmine ja/või tegevuse kooskõlastamine. |
| --- | --- |

(3)

Muu hulgas leppisid äriühingud kokku võtta müüjailt ühesuguse struktuuriga komisjonitasu, võtta kasutusele müüja komisjonitasu mittetingitav määr (varasema komisjonitasu tingitava määra asemel), suurendada müüjalt võetavat komisjonitasu ja hoiduda müüjale eritingimuste võimaldamisest. Nad kehtestasid ka mõned muud äritingimused, mis takistasid või piirasid nendevahelist konkurentsi kunstiteoste oksjonil müümise alal. Lisaks võtsid nad kasutusele kontrollimehhanismi, et tagada kokkuleppe täitmine ja/või tegevuse kooskõlastamine.

3.   Kunstioksjoniteenuste turg

| (4) | Kunstiesemete, antiikesemete, mööbli, kogumisobjektide ja mälestusesemete oksjonile panek on laialt levinud. Oksjonil müüdavate esemete liigid ei ole piiratud, samuti ei ole kehtestatud nende väärtuse alampiiri. Oksjonil võib olla kollektsioon, kuid oksjoneid võib toimuda ka teema, esemete liigi ja kunstiajastu või valdkonna järgi. |
| --- | --- |

(4)

Kunstiesemete, antiikesemete, mööbli, kogumisobjektide ja mälestusesemete oksjonile panek on laialt levinud. Oksjonil müüdavate esemete liigid ei ole piiratud, samuti ei ole kehtestatud nende väärtuse alampiiri. Oksjonil võib olla kollektsioon, kuid oksjoneid võib toimuda ka teema, esemete liigi ja kunstiajastu või valdkonna järgi.

| (5) | Mõlemad oksjonimajad korraldavad oksjoneid peamiselt Londonis ja New Yorgis, kuid neid peetakse korrapäraselt ka sellistes keskustes nagu Genf, Zürich, Amsterdam, Rooma, Milaano, Hong Kong ja Melbourne. Suuremaid kunstiteoste müüke kavandatakse ja need viiakse läbi säravate ja laiemale avalikkusele suletud seltskonnaüritustena, millest võtavad osa peamiselt jõukad isikud. |
| --- | --- |

(5)

Mõlemad oksjonimajad korraldavad oksjoneid peamiselt Londonis ja New Yorgis, kuid neid peetakse korrapäraselt ka sellistes keskustes nagu Genf, Zürich, Amsterdam, Rooma, Milaano, Hong Kong ja Melbourne. Suuremaid kunstiteoste müüke kavandatakse ja need viiakse läbi säravate ja laiemale avalikkusele suletud seltskonnaüritustena, millest võtavad osa peamiselt jõukad isikud.

| (6) | Müügiüritusi kavandatakse pikka aega ette ja need toimuvad rahvusvahelisel “hooajal”. Tavaliselt leiavad peamised müügiüritused aset kevadel ja sügisel, mille tulemusel on oksjonimajade tulu kõige suurem aasta teises ja neljandas kvartalis. |
| --- | --- |

(6)

Müügiüritusi kavandatakse pikka aega ette ja need toimuvad rahvusvahelisel “hooajal”. Tavaliselt leiavad peamised müügiüritused aset kevadel ja sügisel, mille tulemusel on oksjonimajade tulu kõige suurem aasta teises ja neljandas kvartalis.

| (7) | Müügiks pakutavate esemete omanikud “tarnivad” kauba oksjonimajale. Viimane viib läbi müügieelse ekspertiisi, valmistab oksjoni ette, koostab kataloogi ja teeb reklaami. Kaupu pakutakse müügiks tavaliselt üksikesemetena (nn partiid). Tavaliselt eraldatakse müügi huvides üksikpartiideks ka kollektsiooni kuuluvad esemed. Oksjonimaja müüb eseme tarnija esindajana, esitab kauba ostjale arve ja kannab tarnijale üle müügisumma, millest on maha arvatud komisjonitasu, kulud ja maksud. Tarnijalt/müüjalt võetavat komisjontasu nimetatakse tavaliselt “müüja komisjonitasuks”, mis arvutatakse tavaliselt “haamrihinnast” – hinnast, millega kaup läheb lõpp-pakkujale. Ka oksjonil ostjalt võetakse teatud protsent haamrihinnast (nn “ostjapreemia”). |
| --- | --- |

(7)

Müügiks pakutavate esemete omanikud “tarnivad” kauba oksjonimajale. Viimane viib läbi müügieelse ekspertiisi, valmistab oksjoni ette, koostab kataloogi ja teeb reklaami. Kaupu pakutakse müügiks tavaliselt üksikesemetena (nn partiid). Tavaliselt eraldatakse müügi huvides üksikpartiideks ka kollektsiooni kuuluvad esemed. Oksjonimaja müüb eseme tarnija esindajana, esitab kauba ostjale arve ja kannab tarnijale üle müügisumma, millest on maha arvatud komisjonitasu, kulud ja maksud. Tarnijalt/müüjalt võetavat komisjontasu nimetatakse tavaliselt “müüja komisjonitasuks”, mis arvutatakse tavaliselt “haamrihinnast” – hinnast, millega kaup läheb lõpp-pakkujale. Ka oksjonil ostjalt võetakse teatud protsent haamrihinnast (nn “ostjapreemia”).

4.   Kartelli tegevus

| (8) | Alates 1993. aasta aprillist järgisid Christie's and Sotheby's ühist kava eesmärgiga piirata konkurentsi mitme tunnuse kohaselt – eelkõige müüjatele pakutud tingimuste, kuid ka ostjatele esitatavate ja muude tingimuste alal. Kava osi muudeti ja täiustati järgnevalt oksjonimajade tippjuhtkonna koosolekutel kuni 2000. aasta veebruarini. |
| --- | --- |

(8)

Alates 1993. aasta aprillist järgisid Christie's and Sotheby's ühist kava eesmärgiga piirata konkurentsi mitme tunnuse kohaselt – eelkõige müüjatele pakutud tingimuste, kuid ka ostjatele esitatavate ja muude tingimuste alal. Kava osi muudeti ja täiustati järgnevalt oksjonimajade tippjuhtkonna koosolekutel kuni 2000. aasta veebruarini.

| (9) | Christie’s and Sotheby’s kokkulepe ja/või tegevuse kooskõlastamine seisnes täpsemalt järgnevas.






  a) | Müüjate suhtes:






  — | kokkulepe kehtestada müüja komisjonitasu “liugskaala”, (2) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Christie’s and Sotheby’s kokkulepe ja/või tegevuse kooskõlastamine seisnes täpsemalt järgnevas.

a)

Müüjate suhtes:

—

kokkulepe kehtestada müüja komisjonitasu “liugskaala”, (2)

| — | kokkulepe skaala tingimustes, sealhulgas skaala mittetingitavus, st skaala eranditeta rakendamine, välja arvatud erikokkuleppel, |
| --- | --- |

—

kokkulepe skaala tingimustes, sealhulgas skaala mittetingitavus, st skaala eranditeta rakendamine, välja arvatud erikokkuleppel,

| — | kokkulepe skaala rakendamise korra ja selle kehtimahakkamise aja kohta, |
| --- | --- |

—

kokkulepe skaala rakendamise korra ja selle kehtimahakkamise aja kohta,

| — | kokkulepe jälgida skaalast kinnipidamist lubatavate erandite nimekirjade vahetamisega selleks, et jälgida kokkuleppe täitmist ning vältida kõrvalekaldumisi ja need läbi arutada, |
| --- | --- |

—

kokkulepe jälgida skaalast kinnipidamist lubatavate erandite nimekirjade vahetamisega selleks, et jälgida kokkuleppe täitmist ning vältida kõrvalekaldumisi ja need läbi arutada,

| — | kokkulepe mitte anda oksjonil müüjale alamhinna tagatist, |
| --- | --- |

—

kokkulepe mitte anda oksjonil müüjale alamhinna tagatist,

| — | kokkulepe kasumi jaotamise kohta müüja ja oksjonimaja vahel juhul, kui esemed müüakse tagatud hinnast kallimalt, |
| --- | --- |

—

kokkulepe kasumi jaotamise kohta müüja ja oksjonimaja vahel juhul, kui esemed müüakse tagatud hinnast kallimalt,

| — | kokkulepe mitte teha müüjale üksikpartii müügil ettemakset, |
| --- | --- |

—

kokkulepe mitte teha müüjale üksikpartii müügil ettemakset,

| — | kokkulepe teatavate oksjonite ettemaksutingimuste kohta ja/või selliste tingimuste kooskõlastamine, |
| --- | --- |

—

kokkulepe teatavate oksjonite ettemaksutingimuste kohta ja/või selliste tingimuste kooskõlastamine,

| — | kokkulepe laenuintressi alammäära kohta, |
| --- | --- |

—

kokkulepe laenuintressi alammäära kohta,

| — | kokkulepe piirata kutselistele edasimüüjatele makstavat komisjonitasu ja vähendada neile kindlustuse pakkumist, |
| --- | --- |

—

kokkulepe piirata kutselistele edasimüüjatele makstavat komisjonitasu ja vähendada neile kindlustuse pakkumist,

| — | kokkulepe piirata esmast komisjonitasu (1 % ostjapreemiast, kui müüja komisjonitasu ei rakendata). |
| --- | --- |

—

kokkulepe piirata esmast komisjonitasu (1 % ostjapreemiast, kui müüja komisjonitasu ei rakendata).

| b) | Ostjate suhtes:






  — | kokkulepe kehtestada kutselistele ostjatele antava krediidi tähtajaks 90 päeva. |
| --- | --- | --- |

b)

Ostjate suhtes:

—

kokkulepe kehtestada kutselistele ostjatele antava krediidi tähtajaks 90 päeva.

| c) | Muud aspektid:






  — | kokkulepe piirata turustamistegevust (vältida väidete esitamist turuosa või juhtpositsiooni omamise kohta turul või teatavas turulõigus). |
| --- | --- | --- |

c)

Muud aspektid:

—

kokkulepe piirata turustamistegevust (vältida väidete esitamist turuosa või juhtpositsiooni omamise kohta turul või teatavas turulõigus).

| (10) | Eelnevale lisaks kooskõlastasid ja vahetasid osalised kokkulepete nõuetekohaseks rakendamiseks ja/või muutmiseks korrapäraselt toimunud kohtumistel ja (telefoni)kontaktide teel teavet kõikides küsimustes (oksjonid, müüjad, edasimüüjad, ostjad), mis võisid põhjustada nende vahel konkurentsi tekkimist või olid vastuolus konkurentsi vältimise kokkuleppega või ohustasid seda. |
| --- | --- |

(10)

Eelnevale lisaks kooskõlastasid ja vahetasid osalised kokkulepete nõuetekohaseks rakendamiseks ja/või muutmiseks korrapäraselt toimunud kohtumistel ja (telefoni)kontaktide teel teavet kõikides küsimustes (oksjonid, müüjad, edasimüüjad, ostjad), mis võisid põhjustada nende vahel konkurentsi tekkimist või olid vastuolus konkurentsi vältimise kokkuleppega või ohustasid seda.

II.   TRAHVID

1.   Trahvi põhisumma

Rikkumise raskus

| (11) | Võttes arvesse kontrollitava tegevuse laadi, tegelikku mõju kunstioksjonite turule ja asjaolu, et see hõlmas kogu ühisturgu ja EMPd (selle loomise järel), leiab komisjon, et ettevõtjad, kelle kohta on käesolev otsus tehtud, on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse kontrollitava tegevuse laadi, tegelikku mõju kunstioksjonite turule ja asjaolu, et see hõlmas kogu ühisturgu ja EMPd (selle loomise järel), leiab komisjon, et ettevõtjad, kelle kohta on käesolev otsus tehtud, on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1.

Rikkumise laad

| (12) | Kartelli moodustamine oli EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tahtlik rikkumine. Kuigi lepinguosalised olid täiel määral teadlikud oma tegevuse ebaseaduslikkusest, koostasid nad kahe tähtsaima kunstioksjonimaja vahel konkurentsi vältimiseks salajase ja järjekindla ebaseadusliku kava. Rikkumine seisnes peamiselt hinnakokkulepetes, mis on laadilt EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tõsiseimad rikkumised. |
| --- | --- |

(12)

Kartelli moodustamine oli EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tahtlik rikkumine. Kuigi lepinguosalised olid täiel määral teadlikud oma tegevuse ebaseaduslikkusest, koostasid nad kahe tähtsaima kunstioksjonimaja vahel konkurentsi vältimiseks salajase ja järjekindla ebaseadusliku kava. Rikkumine seisnes peamiselt hinnakokkulepetes, mis on laadilt EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 tõsiseimad rikkumised.

| (13) | Kartellikokkuleppeid plaanis, juhtis ja nende eluviimist toetas kummagi äriühingu tippjuhtkond. Kokkuleppe laad tingib konkurentsi olulise moonutamise, millest saavad kasu üksnes kartellis osalevad äriühingud ja mis kahjustab tugevalt tarbija huve. |
| --- | --- |

(13)

Kartellikokkuleppeid plaanis, juhtis ja nende eluviimist toetas kummagi äriühingu tippjuhtkond. Kokkuleppe laad tingib konkurentsi olulise moonutamise, millest saavad kasu üksnes kartellis osalevad äriühingud ja mis kahjustab tugevalt tarbija huve.

Rikkumise mõju EMPle

| (14) | Kunstioksjonituru kaks tähtsaimat ettevõtjat rikkusid müügitegevuse eeskirju nii EMPs kui sellest väljaspool. Tulu suurendamise ühiskava rakendasid mõlemad äriühingud. Pidades silmas äriühingute suurt turuosa ja asjaolu, et kokkulepe hõlmas kogu nende müügitegevust EMPs, avaldas rikkumine EMP turule tegelikku mõju. |
| --- | --- |

(14)

Kunstioksjonituru kaks tähtsaimat ettevõtjat rikkusid müügitegevuse eeskirju nii EMPs kui sellest väljaspool. Tulu suurendamise ühiskava rakendasid mõlemad äriühingud. Pidades silmas äriühingute suurt turuosa ja asjaolu, et kokkulepe hõlmas kogu nende müügitegevust EMPs, avaldas rikkumine EMP turule tegelikku mõju.

Geograafilise turu suurus

| (15) | Rikkumise raskuse hindamisel lähtub komisjon sellest, et kartell mõjutas tervet ühisturgu ja EMPd (selle loomise järel). |
| --- | --- |

(15)

Rikkumise raskuse hindamisel lähtub komisjon sellest, et kartell mõjutas tervet ühisturgu ja EMPd (selle loomise järel).

| (16) | Seega määrab komisjon trahvi lähtesummaks kummalegi ettevõtjale 25,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

Seega määrab komisjon trahvi lähtesummaks kummalegi ettevõtjale 25,2 miljonit eurot.

Rikkumise kestus

| (17) | Komisjon leiab, et rikkumine leidis aset alates 30. aprillist 1993 kuni 7. veebruarini 2000. Seega on rikkumise kestuseks 6 aastat 9 kuud. Seepärast saab rikkumist liigitada pikaajaliseks, mis tingib rikkumise raskuse eest määratud trahvisumma suurendamise 65 % võrra. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon leiab, et rikkumine leidis aset alates 30. aprillist 1993 kuni 7. veebruarini 2000. Seega on rikkumise kestuseks 6 aastat 9 kuud. Seepärast saab rikkumist liigitada pikaajaliseks, mis tingib rikkumise raskuse eest määratud trahvisumma suurendamise 65 % võrra.

| (18) | Ülaltoodu põhjal määrab komisjon järgmise trahvi põhisumma:






  — | Christie’s: 41,58 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- |

(18)

Ülaltoodu põhjal määrab komisjon järgmise trahvi põhisumma:

—

Christie’s: 41,58 miljonit eurot,

| — | Sotheby’s: 41,58 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s: 41,58 miljonit eurot.

2.   Kergendavad ja raskendavad asjaolud

| (19) | Komisjon leiab, et selles asjas ei ole vastutust kergendavaid ega raskendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon leiab, et selles asjas ei ole vastutust kergendavaid ega raskendavaid asjaolusid.

3.   10 % käibepiiri kohaldamine

| (20) | Võttes arvesse, et Sotheby’s-le selliselt arvutatud trahv ületab käesolevale otsusele eelneval aastal ülemaailmset 10 % käibepiiri, vähendatakse Sotheby’s trahvi põhisummat määruse 17/62 artikli 15 lõike 2 kohaselt 34,05 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse, et Sotheby’s-le selliselt arvutatud trahv ületab käesolevale otsusele eelneval aastal ülemaailmset 10 % käibepiiri, vähendatakse Sotheby’s trahvi põhisummat määruse 17/62 artikli 15 lõike 2 kohaselt 34,05 miljoni euroni.

4.   1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise kohaldamine (3)

| (21) | Kuna trahvide määramatajätmise või vähendamise avaldused on tehtud 2000. aastal, millal kehtis 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatis, kohaldatakse käesoleva asja suhtes nimetatud teatist, mitte 2002. aastal vastu võetud muudetud teatist. |
| --- | --- |

(21)

Kuna trahvide määramatajätmise või vähendamise avaldused on tehtud 2000. aastal, millal kehtis 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatis, kohaldatakse käesoleva asja suhtes nimetatud teatist, mitte 2002. aastal vastu võetud muudetud teatist.

Trahvi määramatajätmine või trahvisumma väga märkimisväärne vähendamine (“B jagu”)

| (22) | Christie’s teatas komisjonile esimesena kartelli olemasolust ja esitas tõendid, milleta kartelli olemasolu ei oleks avalikuks saanud. Selle teabe avalikustamise ajal ei olnud komisjon asja uurinud ega olnud tal ka kartelli olemasolu kindlakstegemiseks piisavalt teavet. Lisaks oli Christie’s lõpetanud oma osalemise kartellis, kinnitades komisjonile, et neil ei ole Sotheby’s-ega sellelaadseid kontakte ja avaldades vaid mõni päev pärast tõendite esitamist komisjonile teadaande uue müüja komisjonitasu kava kohta. Lisaks on ta teinud komisjoniga pidevalt koostööd ja ei ole kindlaks tehtud, et ta oleks Sotheby’st kartelli suunanud ega mänginud kartellis Sotheby’s-ega võrreldes juhtrolli. |
| --- | --- |

(22)

Christie’s teatas komisjonile esimesena kartelli olemasolust ja esitas tõendid, milleta kartelli olemasolu ei oleks avalikuks saanud. Selle teabe avalikustamise ajal ei olnud komisjon asja uurinud ega olnud tal ka kartelli olemasolu kindlakstegemiseks piisavalt teavet. Lisaks oli Christie’s lõpetanud oma osalemise kartellis, kinnitades komisjonile, et neil ei ole Sotheby’s-ega sellelaadseid kontakte ja avaldades vaid mõni päev pärast tõendite esitamist komisjonile teadaande uue müüja komisjonitasu kava kohta. Lisaks on ta teinud komisjoniga pidevalt koostööd ja ei ole kindlaks tehtud, et ta oleks Sotheby’st kartelli suunanud ega mänginud kartellis Sotheby’s-ega võrreldes juhtrolli.

| (23) | Komisjon leiab, et Christie’s vastab seetõttu trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise B jaos sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon leiab, et Christie’s vastab seetõttu trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise B jaos sätestatud tingimustele.

Trahvi märkimisväärne vähendamine (“D jagu”)

| (24) | Komisjon märgib, et Sotheby’s on uurimise käigus teinud komisjoniga täiel määral koostööd. Lisaks sellele esitas ta komisjonile teavet ja tõendeid, mis oluliselt aitasid rikkumist kindlaks teha. Samuti ei vaidlustanud ta asjaolusid, millel rajanevad komisjoni väited. Ta tunnistas mitme komisjoni otsuses kirjeldatud rikkumise elemendi olemasolu. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märgib, et Sotheby’s on uurimise käigus teinud komisjoniga täiel määral koostööd. Lisaks sellele esitas ta komisjonile teavet ja tõendeid, mis oluliselt aitasid rikkumist kindlaks teha. Samuti ei vaidlustanud ta asjaolusid, millel rajanevad komisjoni väited. Ta tunnistas mitme komisjoni otsuses kirjeldatud rikkumise elemendi olemasolu.

| (25) | Seetõttu Sotheby’s vastab teatise D jao esimeses ja teises taandes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(25)

Seetõttu Sotheby’s vastab teatise D jao esimeses ja teises taandes sätestatud tingimustele.

Järeldus trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise kohaldamise kohta

| (26) | Kokkuvõttes, arvestades nende koostöö laadi ja pidades silmas trahvide määramatajätmise või vähendamise teatises sätestatud tingimusi, vähendab komisjon käesoleva otsuse adressaatide trahvi järgmiselt:






  — | Christie’s: 100 %, |
| --- | --- | --- |

(26)

Kokkuvõttes, arvestades nende koostöö laadi ja pidades silmas trahvide määramatajätmise või vähendamise teatises sätestatud tingimusi, vähendab komisjon käesoleva otsuse adressaatide trahvi järgmiselt:

—

Christie’s: 100 %,

| — | Sotheby’s: 40 %. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s: 40 %.

5.   Otsus

| (27) | Määratakse järgmised trahvid:






  — | Christie’s International plc: 0 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- |

(27)

Määratakse järgmised trahvid:

—

Christie’s International plc: 0 miljonit eurot,

| — | Sotheby’s Holdings Inc.: 20,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Sotheby’s Holdings Inc.: 20,4 miljonit eurot.

| (28) | Nimetatud ettevõtjad ja/või ettevõtjate ühendused peavad rikkumised kohe lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud. Nad peavad vältima antud asjas tuvastatud rikkumiseks tunnistatud toimingu ja tegevuse kordamist ja samasuguse või sarnase tagajärje või mõjuga toiminguid ja tegevusi. |
| --- | --- |

(28)

Nimetatud ettevõtjad ja/või ettevõtjate ühendused peavad rikkumised kohe lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud. Nad peavad vältima antud asjas tuvastatud rikkumiseks tunnistatud toimingu ja tegevuse kordamist ja samasuguse või sarnase tagajärje või mõjuga toiminguid ja tegevusi.

---

(1)  EÜT 13, 21.4.1962, lk 204/62. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1216/1999 (EÜT L 148, 15.6.1999, lk 5).

(2)  Liugskaala tähendab, et müüjalt komisjonitasuna võetav müügihinna osa muutub teatud künnistel. Tegelikkuses tähendab see, et mida kõrgemaks kujuneb tarne hind, seda väiksema osa maksab müüja.

(3)  Komisjoni teatis trahvide määramata jätmise või vähendamise kohta kartellide puhul (EÜT C 207, 18.7.1996, lk 4).

---

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/96

---

KOMISJONI OTSUS,

26. juuli 2005,

millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet teatavate Poola kala-, liha- ja piimasektori ettevõtete suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2813 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/591/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise tingimusi käsitlevat akti ja Euroopa Liidu aluslepingute kohandusi, (1) eriti selle XII lisa 6. peatüki B jao I alajao punkti 1 alapunkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poolale on antud üleminekuperiood teatavate 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liites loetletud ettevõtete osas. |
| --- | --- |

(1)

Poolale on antud üleminekuperiood teatavate 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liites loetletud ettevõtete osas.

| (2) | 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet on muudetud komisjoni otsustega 2004/458/EÜ, (2) 2004/471/EÜ, (3) 2004/474/EÜ (4) ja 2005/271/EÜ. (5) |
| --- | --- |

(2)

2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet on muudetud komisjoni otsustega 2004/458/EÜ, (2) 2004/471/EÜ, (3) 2004/474/EÜ (4) ja 2005/271/EÜ. (5)

| (3) | Vastavalt Poola pädeva asutuse ametlikule avaldusele on veel neli kala-, liha- ja piimasektori ettevõtet ajakohastamisprotsessi lõpule viinud ja täidavad nüüd täielikult ühenduse õigusakte. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Poola pädeva asutuse ametlikule avaldusele on veel neli kala-, liha- ja piimasektori ettevõtet ajakohastamisprotsessi lõpule viinud ja täidavad nüüd täielikult ühenduse õigusakte.

| (4) | Seepärast tuleks 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liidet vastavalt muuta.

| (5) | Alalist toiduahela ja loomatervishoiu komiteed on käesoleva otsusega ettenähtud meetmetest teavitatud, |
| --- | --- |

(5)

Alalist toiduahela ja loomatervishoiu komiteed on käesoleva otsusega ettenähtud meetmetest teavitatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud ettevõtted kustutatakse 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liitest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

1

(2)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 53; parandus ELT L 202, 7.6.2004, lk 39.

2

(3)  ELT L 160, 30.4.2004, lk 56; parandus ELT L 212, 12.6.2004, lk 31.

3

(4)  ELT L 160, 30.4.2004, lk 73; parandus ELT L 212, 12.6.2004, lk 44.

4

(5)  ELT L 86, 5.4.2005, lk 13.

5

---

LISA

Loetelu ettevõtetest, mis kustutatakse 2003. aasta ühinemisakti XII lisa B liitest

LIHATOOTMISETTEVÕTTED

Esialgne loetelu

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi |
| --- | --- | --- |
| 103 | 14250301 | Radomskie Zakłady Drobiarskie “Imperson” Sp. z o.o. |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

103

14250301

Radomskie Zakłady Drobiarskie “Imperson” Sp. z o.o.

VALGE LIHA

Esialgne loetelu

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi |
| --- | --- | --- |
| 30 | 18030501 | “Animex-Południe” Sp. z o.o. |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

30

18030501

“Animex-Południe” Sp. z o.o.

KALASEKTOR

Esialgne loetelu

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi |
| --- | --- | --- |
| 13 | 22111807 | “Laguna” s.j. |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

13

22111807

“Laguna” s.j.

PIIMASEKTOR

Täiendav nimekiri

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi |
| --- | --- | --- |
| 11 | 14031601 | Okregowa Spółdzielnia Mleczarska w Garwolinie |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

11

14031601

Okregowa Spółdzielnia Mleczarska w Garwolinie

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 30.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/98

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/592/ÜVJP,

29. juuli 2005,

ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid, rakendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse ühist seisukohta 2004/161/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 6 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP võttis nõukogu vastu meetmed, et muu hulgas takistada liikmesriikide territooriumile sisenemist või selle läbimist isikute poolt, kes on seotud tegevusega, mis tõsiselt kahjustab demokraatiat, inimõiguste austamist ja õigusriiki Zimbabwes, ning külmutada nende rahalised vahendid ja majandusressursid. |
| --- | --- |

(1)

Ühise seisukohaga 2004/161/ÜVJP võttis nõukogu vastu meetmed, et muu hulgas takistada liikmesriikide territooriumile sisenemist või selle läbimist isikute poolt, kes on seotud tegevusega, mis tõsiselt kahjustab demokraatiat, inimõiguste austamist ja õigusriiki Zimbabwes, ning külmutada nende rahalised vahendid ja majandusressursid.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juunil 2005 pärast Zimbabwe valitsuse ümberkujundamist vastu nõukogu otsuse 2005/444/ÜVJP ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid, (2) rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juunil 2005 pärast Zimbabwe valitsuse ümberkujundamist vastu nõukogu otsuse 2005/444/ÜVJP ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid, (2) rakendamise kohta.

| (3) | Ühisele seisukohale 2004/161/ÜVJP lisatud selliste isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piirangumeetmeid, tuleks ajakohastada, et lisada sinna “operatsioon Murambatsvina” (sundlammutamine ja riigisisene ümberpaigutamine) nime all tuntud inimõiguste praeguste rikkumiste eest vastutavad isikud, |
| --- | --- |

(3)

Ühisele seisukohale 2004/161/ÜVJP lisatud selliste isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piirangumeetmeid, tuleks ajakohastada, et lisada sinna “operatsioon Murambatsvina” (sundlammutamine ja riigisisene ümberpaigutamine) nime all tuntud inimõiguste praeguste rikkumiste eest vastutavad isikud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud isikute nimekiri asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud nimekirjaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

---

(1)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

1

(2)  ELT L 153, 16.6.2005, lk 37.

2

---

LISA

Ühise seisukohta 2004/161/ÜVJP artiklites 4 ja 5 osutatud isikute nimekiri

| 1. | Mugabe, Robert Gabriel | President, sünd. 21.2.1924 |
| --- | --- | --- |
| 2. | Bonyongwe, Happyton | Luure Keskorganisatsiooni peadirektor, sünd. 6.11.1960 |
| 3. | Buka (alias Bhuka), Flora | Maa- ja ümberasustamisprogrammide eest vastutav eriasjade minister (endine riigiminister asepresidendi kantseleis ja endine maareformi riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 25.2.1968 |
| 4. | Bvudzijena, Wayne | Politseiülema asetäitja, politsei esindaja |
| 5. | Chapfika, David | Aserahandusminister (endine rahanduse ja majandusarengu aseminister), sünd. 7.4.1957 |
| 6. | Charamba, George | Teabe- ja avalikustamise talituse alaline sekretär, sünd. 4.4.1963 |
| 7. | Charumbira, Fortune Zefanaya | Endine kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse aseminister, sünd. 10.6.1962 |
| 8. | Chigudu, Tinaye | Manicalandi provintsi kuberner |
| 9. | Chigwedere, Aeneas Soko | Haridus-, spordi- ja kultuuriminister, sünd. 25.11.1939 |
| 10. | Chihota, Phineas | Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister |
| 11. | Chihuri, Augustine | Politseiülem, sünd. 10.3.1953 |
| 12. | Chimbudzi, Alice | ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige |
| 13. | Chimutengwende, Chen | Avalike ja interaktiivsete küsimuste riigiminister (endine side- ja telekommunikatsiooniminister), sünd. 28.8.1943 |
| 14. | Chinamasa, Patrick Anthony | Justiits-, õigus- ja parlamentaarküsimuste minister, sünd. 25.1.1947 |
| 15. | Chindori-Chininga, Edward Takaruza | Endine kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister, sünd. 14.3.1955 |
| 16. | Chipanga, Tongesai Shadreck | Endine asesiseminister, sünd. 10.10.1946 |
| 17. | Chitepo, Victoria | ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige, sünd. 27.3.1928 |
| 18. | Chiwenga, Constantine | Zimbabwe Kaitsejõudude ülem, kindral (endine maaväe ülem, kindralleitnant), sünd. 25.8.1956 |
| 19. | Chiweshe, George | ZECi esimees (ülemkohtu kohtunik ja vastuolulise piiritlemiskomitee esimees), sünd. 4.6.1953 |
| 20. | Chiwewe, Willard | Masvingo provintsi kuberner (endine presidendi kantselei esimene sekretär eriküsimustes), sünd. 19.3.1949 |
| 21. | Chombo, Ignatius Morgan Chininya | Kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse minister, sünd. 1.8.1952 |
| 22. | Dabengwa, Dumiso | ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 1939 |
| 23. | Damasane, Abigail | Naisküsimuste, soolise võrdõiguslikkuse ja kogukonna arengu aseminister |
| 24. | Goche, Nicholas Tasunungurwa | Avaliku teenistuse, töö ja sotsiaalhoolekande minister (endine riikliku julgeoleku riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 1.8.1946 |
| 25. | Gombe, G | Valimiste järelevalvekomisjoni esimees |
| 26. | Gula-Ndebele, Sobuza | Valimiste järelevalvekomisjoni endine esimees |
| 27. | Gumbo, Rugare Eleck Ngidi | Majandusarengu minister (endine riigiminister riikliku ja riigi osalusega ettevõtluse alal presidendi kantseleis), sünd. 8.3.1940 |
| 28. | Hove, Richard | ZANU (PF) poliitbüroo majandusküsimuste sekretär, sünd. 1935 |
| 29. | Hungwe, Josaya (alias Josiah) Dunira | Endine Masvingo provintsi kuberner, sünd. 7.11.1935 |
| 30. | Jokonya, Tichaona | Teabe ja avalikustamise minister, sünd. 27.12.1938 |
| 31. | Kangai, Kumbirai | ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige, sünd. 17.2.1938 |
| 32. | Karimanzira, David Ishemunyoro Godi | Harare provintsi kuberner ja ZANU (PF) poliitbüroo rahandussekretär, sünd. 25.5.1947 |
| 33. | Kasukuwere, Saviour | Noorte arengu ja töökohtade loomise aseminister ning ZANU (PF) poliitbüroo noorsooküsimuste asesekretär, sünd. 23.10.1970 |
| 34. | Kaukonde, Ray | Ida-Mashonalandi provintsi kuberner, sünd. 4.3.1963 |
| 35. | Kuruneri, Christopher Tichaona | Endine rahanduse ja majandusarengu minister, sünd. 4.4.1949. NB hetkel eelvangistuses |
| 36. | Langa, Andrew | Keskkonna ja turismi aseminister, endine transpordi ja side aseminister |
| 37. | Lesabe, Thenjiwe V. | ZANU (PF) poliitbüroo naisküsimuste sekretär, sünd. 1933 |
| 38. | Machaya, Jason (alias Jaison) Max Kokerai | Endine kaevanduste ja mäetööstuse arendamise aseminister, sünd. 13.6.1952 |
| 39. | Made, Joseph Mtakwese | Põllumajandus- ja maaelu arendamise minister (endine maade, põllumajanduse ja maapiirkondade ümberasustamise minister), sünd. 21.11.1954 |
| 40. | Madzongwe, Edna (alias Edina) | ZANU (PF) poliitbüroo tootmise ja tööjõu asesekretär, sünd. 11.7.1943 |
| 41. | Mahofa, Shuvai Ben | Endine noorsoo arendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise aseminister, sünd. 4.4.1941 |
| 42. | Mahoso, Tafataona | Meedia teabekomisjoni esimees |
| 43. | Makoni, Simbarashe | ZANU (PF) poliitbüroo majandusküsimuste asepeasekretär (endine rahandusminister), sünd. 22.3.1950 |
| 44. | Makwavarara, Sekesai | Harare tegev linnapea (ZANU-PF) |
| 45. | Malinga, Joshua | ZANU (PF) poliitbüroo asesekretär puuetega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste alal, sünd. 28.4.1944 |
| 46. | Mangwana, Paul Munyaradzi | Riigiminister (endine avalike teenuste, tööjõu ja sotsiaalse heaolu minister), sünd. 10.8.1961 |
| 47. | Manyika, Elliot Tapfumanei | Portfellita minister (endine noorsoo arendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise minister), sünd. 30.7.1955 |
| 48. | Manyonda, Kenneth Vhundukai | Endine tööstus- ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister, sünd. 10.8.1934 |
| 49. | Marumahoko, Rueben | Siseasjade aseminister (endine energeetika aseminister), sünd. 4.4.1948 |
| 50. | Masawi, Eprahim Sango | Kesk-Mashonalandi provintsi kuberner |
| 51. | Masuku, Angeline | Lõuna-Matabelelandi provintsi kuberner, (ZANU (PF) poliitbüroo sekretär puuetega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste alal), sünd. 14.10.1936 |
| 52. | Mathema, Cain | Bulawayo provintsi kuberner |
| 53. | Mathuthu, Thokozile | Põhja-Matabelelandi provintsi kuberner ja ZANU (PF) poliitbüroo transpordi ja sotsiaalhoolekande asesekretär |
| 54. | Matiza, Joel Biggie | Maapiirkondade elamu- ja kommunaalmajanduse aseminister, sünd. 17.8.1960 |
| 55. | Matonga, Brighton | Teabe- ja avalikustamise aseminister, sünd. 1969 |
| 56. | Matshalaga, Obert | Asevälisminister |
| 57. | Matshiya, Melusi (Mike) | Alaline sekretär, siseministeerium |
| 58. | Mbiriri, Partson | Alaline sekretär, kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse ministeerium |
| 59. | Midzi, Amos Bernard (Mugenva) | Kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister (endine energeetikaminister), sünd. 4.7.1952 |
| 60. | Mnangagwa, Emmerson Dambudzo | Maapiirkondade elamu- ja kommunaalmajanduse minister (endine parlamendi spiiker), sünd. 15.9.1946 |
| 61. | Mohadi, Kembo Campbell Dugishi | Siseminister (endine kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse aseminister), sünd. 15.11.1949 |
| 62. | Moyo, Jonathan | Endine teabe- ja avalikustamise riigiminister presidendi kantseleis, sünd. 12.1.1957 |
| 63. | Moyo, July Gabarari | Endine energeetikaminister (endine avalike teenuste, tööjõu ja sotsiaalse heaolu minister), sünd. 7.5.1950 |
| 64. | Moyo, Simon Khaya | SZANU (PF) poliitbüroo õigusküsimuste asesekretär, sünd. 1945. NB Suursaadik Lõuna-Aafrikas |
| 65. | Mpofu, Obert Moses | Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse minister (endine Põhja-Matabelelandi provintsi kuberner) (ZANU (PF) poliitbüroo riikliku julgeoleku asesekretär), sünd. 12.10.1951 |
| 66. | Msika, Joseph W. | Asepresident, sünd. 6.12.1923 |
| 67. | Msipa, Cephas George | Midlandsi provintsi kuberner, sünd. 7.7.1931 |
| 68. | Muchena, Olivia Nyembesi (alias Nyembezi) | Teaduse ja tehnoloogia riigiminister presidendi kantseleis (endine riigiminister asepresident Msika kantseleis), sünd. 18.8.1946 |
| 69. | Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange | Naisküsimuste, soolise võrdõiguslikkuse ja kogukonna arengu minister, ZANU (PF) poliitbüroo sekretär soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri alal, sünd. 14.12.1958 |
| 70. | Mudede, Tobaiwa (Tonneth) | Statistikabüroo juhataja, sünd. 22.12.1942 |
| 71. | Mudenge, Isack Stanilaus Gorerazvo | Kõrg- ja kolmanda taseme hariduse minister (endine välisminister), sünd. 17.12.1941 |
| 72. | Mugabe, Grace | Robert Gabriel Mugabe abikaasa, sünd. 23.7.1965 |
| 73. | Mugabe, Sabina | ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 14.10.1934 |
| 74. | Muguti, Edwin | Tervishoiu ja laste hoolekande aseminister, sünd. 1965 |
| 75. | Mujuru, Joyce Teurai Ropa | Asepresident (endine veevarude ja infrastruktuuri arendamise minister), sünd. 15.4.1955 |
| 76. | Mujuru, Solomon T.R. | ZANU (PF) poliitbüroo juhtivkomitee liige, sünd. 1.5.1949 |
| 77. | Mumbengegwi, Samuel Creighton | Endine tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister, sünd. 23.10.1942 |
| 78. | Mumbengegwi, Simbarashe | Välisminister, sünd. 20.7.1945 |
| 79. | Murerwa, Herbert Muchemwa | Rahandusminister (endine kõrg- ja kolmanda taseme hariduse minister), sünd. 31.7.1941 |
| 80. | Musariri, Munyaradzi | Politseiülema abi |
| 81. | Mushohwe, Christopher Chindoti | Transpordi- ja sideminister (endine transpordi ja side aseminister), sünd. 6.2.1954 |
| 82. | Mutasa, Didymus Noel Edwin | Riikliku julgeoleku minister (endine korruptsiooni- ja monopolidevastase võitluse eest vastutav eriasjade minister presidendi kantseleis ja endine ZANU (PF) poliitbüroo välissuhete sekretär), sünd. 27.7.1935 |
| 83. | Mutezo, Munacho | Veevarude ja infrastruktuuri arendamise minister |
| 84. | Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose) | Noorte arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise minister, eru-brigaadikindral |
| 85. | Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza | Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise ja töökohtade loomise aseminister (endine väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise aseminister), sünd. 27.5.1948 |
| 86. | Muzenda, Tsitsi V. | ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 28.10.1922 |
| 87. | Muzonzini, Elisha | Brigaadikindral (endine Luure Keskorganisatsiooni peadirektor), sünd. 24.6.1957 |
| 88. | Ncube, Abedinico | Avaliku teenistuse, töö ja sotsiaalhoolekande aseminister (endine asevälisminister), sünd. 13.10.1954 |
| 89. | Ndlovu, Naison K. | ZANU (PF) poliitbüroo tootmise ja tööjõu sekretär, sünd. 22.10.1930 |
| 90. | Ndlovu, Richard | ZANU (PF) poliitbüroo asekomissar, sünd. 20.6.1942 |
| 91. | Ndlovu, Sikhanyiso | ZANU (PF) poliitbüroo komissariaadi asesekretär, sünd. 20.9.1949 |
| 92. | Nguni, Sylvester | Asepõllumajandusminister, sünd. 4.8.1955 |
| 93. | Nhema, Francis | Keskkonna ja turismi minister, sünd. 17.4.1959 |
| 94. | Nkomo, John Landa | Parlamendi spiiker (endine eriasjade minister presidendi kantseleis), sünd. 22.8.1934 |
| 95. | Nyambuya, Michael Reuben | Energeetikaminister (endine kindralleitnant, Manicalandi provintsi kuberner), sünd. 23.7.1955 |
| 96. | Nyanhongo, Magadzire Hubert | Transpordi ja telekommunikatsiooni aseminister |
| 97. | Nyathi, George | ZANU (PF) poliitbüroo teaduse ja tehnoloogia asesekretär |
| 98. | Nyoni, Sithembiso Gile Glad | Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise ja töökohtade loomise minister (endine väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise minister), sünd. 20.9.1949 |
| 99. | Parirenyatwa, David Pagwese | Tervishoiu ja laste hoolekande minister (endine aseminister), sünd. 2.8.1950 |
| 100. | Patel, Khantibhal | ZANU (PF) poliitbüroo asefinantssekretär, sünd. 28.10.1928 |
| 101. | Pote, Selina M. | ZANU (PF) poliitbüroo soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri asesekretär |
| 102. | Rusere, Tino | Kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister (endine veevarude ja infrastruktuuri arendamise aseminister), sünd. 10.5.1945 |
| 103. | Sakabuya, Morris | Kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja linnaarenduse aseminister |
| 104. | Sakupwanya, Stanley | ZANU (PF) poliitbüroo tervishoiu ja laste hoolekande asesekretär |
| 105. | Samkange, Nelson Tapera Crispen | Lääne-Mashonalandi provintsi kuberner |
| 106. | Sandi või Sachi, E. (?) | ZANU (PF) poliitbüroo naisküsimuste asesekretär |
| 107. | Savanhu, Tendai | ZANU (PF) asesekretär transpordi ja sotsiaalse heaolu alal, sünd. 21.3.1968 |
| 108. | Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere | Kaitseminister, sünd. 30.3.1944 |
| 109. | Sekeremayi, Lovemore | Valimiskomisjoni esimees |
| 110. | Shamu, Webster | Poliitika rakendamise riigiminister (endine poliitika rakendamise riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 6.6.1945 |
| 111. | Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa | ZANU (PF) poliitbüroo sekretär teabe ja avalikustamise alal, sünd. 29.9.1928 |
| 112. | Shiri, Perence | Kindralleitnant (õhujõud), sünd. 1.11.1955 |
| 113. | Shumba, Isaiah Masvayamwando | Hariduse, spordi ja kultuuri aseminister, sünd. 3.1.1949 |
| 114. | Sibanda, Jabulani | Endine riikliku Sõjaveteranide Assotsiatsiooni esimees, sünd. 31.12.1970 |
| 115. | Sibanda, Misheck Julius Mpande | Valitsussekretär (Charles Utete (nr 122) ametijärglane), sünd. 3.5.1949 |
| 116. | Sibanda, Phillip Valerio (alias Valentine) | Zimbabwe Rahvaarmee ülem, kindralleitnant, sünd. 25.8.1956 |
| 117. | Sikosana, Absolom | ZANU (PF) poliitbüroo sekretär noorteküsimuste alal |
| 118. | Stamps, Timothy | Stamps, Timothy Tervishoiunõunik presidendi kantseleis, sünd. 15.10.1936 |
| 119. | Tawengwa, Solomon Chirume | ZANU (PF) poliitbüroo asefinantssekretär, sünd. 15.6.1940 |
| 120. | Tungamirai, Josiah T. | Põlisrahvaste asjade ja nende õiguste riigiminister, õhujõudude erukindralleitnant (endine ZANU (PF) poliitbüroo põlisrahvaste asjade ja nende õiguste sekretär), sünd. 8.10.1948 |
| 121. | Udenge, Samuel | Majandusarengu aseminister |
| 122. | Utete, Charles | Presidendi maareformikomitee esimees (endine valitsussekretär), sünd. 30.10.1938 |
| 123. | Veterai, Edmore | Politseiülema vanemabi, vastutab Harare piirkonna eest |
| 124. | Zimonte, Paradzai | Vanglate ülem, sünd. 4.3.1947 |
| 125. | Zhuwao, Patrick | Teadus- ja tehnika aseminister (NB Mugabe õe- või vennapoeg) |
| 126. | Zvinavashe, Vitalis | Erukindral (endine kaitsestaabi ülem), sünd. 27.9.1943 |

1.

Mugabe, Robert Gabriel

President, sünd. 21.2.1924

2.

Bonyongwe, Happyton

Luure Keskorganisatsiooni peadirektor, sünd. 6.11.1960

3.

Buka (alias Bhuka), Flora

Maa- ja ümberasustamisprogrammide eest vastutav eriasjade minister (endine riigiminister asepresidendi kantseleis ja endine maareformi riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 25.2.1968

4.

Bvudzijena, Wayne

Politseiülema asetäitja, politsei esindaja

5.

Chapfika, David

Aserahandusminister (endine rahanduse ja majandusarengu aseminister), sünd. 7.4.1957

6.

Charamba, George

Teabe- ja avalikustamise talituse alaline sekretär, sünd. 4.4.1963

7.

Charumbira, Fortune Zefanaya

Endine kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse aseminister, sünd. 10.6.1962

8.

Chigudu, Tinaye

Manicalandi provintsi kuberner

9.

Chigwedere, Aeneas Soko

Haridus-, spordi- ja kultuuriminister, sünd. 25.11.1939

10.

Chihota, Phineas

Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister

11.

Chihuri, Augustine

Politseiülem, sünd. 10.3.1953

12.

Chimbudzi, Alice

ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige

13.

Chimutengwende, Chen

Avalike ja interaktiivsete küsimuste riigiminister (endine side- ja telekommunikatsiooniminister), sünd. 28.8.1943

14.

Chinamasa, Patrick Anthony

Justiits-, õigus- ja parlamentaarküsimuste minister, sünd. 25.1.1947

15.

Chindori-Chininga, Edward Takaruza

Endine kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister, sünd. 14.3.1955

16.

Chipanga, Tongesai Shadreck

Endine asesiseminister, sünd. 10.10.1946

17.

Chitepo, Victoria

ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige, sünd. 27.3.1928

18.

Chiwenga, Constantine

Zimbabwe Kaitsejõudude ülem, kindral (endine maaväe ülem, kindralleitnant), sünd. 25.8.1956

19.

Chiweshe, George

ZECi esimees (ülemkohtu kohtunik ja vastuolulise piiritlemiskomitee esimees), sünd. 4.6.1953

20.

Chiwewe, Willard

Masvingo provintsi kuberner (endine presidendi kantselei esimene sekretär eriküsimustes), sünd. 19.3.1949

21.

Chombo, Ignatius Morgan Chininya

Kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse minister, sünd. 1.8.1952

22.

Dabengwa, Dumiso

ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 1939

23.

Damasane, Abigail

Naisküsimuste, soolise võrdõiguslikkuse ja kogukonna arengu aseminister

24.

Goche, Nicholas Tasunungurwa

Avaliku teenistuse, töö ja sotsiaalhoolekande minister (endine riikliku julgeoleku riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 1.8.1946

25.

Gombe, G

Valimiste järelevalvekomisjoni esimees

26.

Gula-Ndebele, Sobuza

Valimiste järelevalvekomisjoni endine esimees

27.

Gumbo, Rugare Eleck Ngidi

Majandusarengu minister (endine riigiminister riikliku ja riigi osalusega ettevõtluse alal presidendi kantseleis), sünd. 8.3.1940

28.

Hove, Richard

ZANU (PF) poliitbüroo majandusküsimuste sekretär, sünd. 1935

29.

Hungwe, Josaya (alias Josiah) Dunira

Endine Masvingo provintsi kuberner, sünd. 7.11.1935

30.

Jokonya, Tichaona

Teabe ja avalikustamise minister, sünd. 27.12.1938

31.

Kangai, Kumbirai

ZANU (PF) poliitbüroo komitee liige, sünd. 17.2.1938

32.

Karimanzira, David Ishemunyoro Godi

Harare provintsi kuberner ja ZANU (PF) poliitbüroo rahandussekretär, sünd. 25.5.1947

33.

Kasukuwere, Saviour

Noorte arengu ja töökohtade loomise aseminister ning ZANU (PF) poliitbüroo noorsooküsimuste asesekretär, sünd. 23.10.1970

34.

Kaukonde, Ray

Ida-Mashonalandi provintsi kuberner, sünd. 4.3.1963

35.

Kuruneri, Christopher Tichaona

Endine rahanduse ja majandusarengu minister, sünd. 4.4.1949. NB hetkel eelvangistuses

36.

Langa, Andrew

Keskkonna ja turismi aseminister, endine transpordi ja side aseminister

37.

Lesabe, Thenjiwe V.

ZANU (PF) poliitbüroo naisküsimuste sekretär, sünd. 1933

38.

Machaya, Jason (alias Jaison) Max Kokerai

Endine kaevanduste ja mäetööstuse arendamise aseminister, sünd. 13.6.1952

39.

Made, Joseph Mtakwese

Põllumajandus- ja maaelu arendamise minister (endine maade, põllumajanduse ja maapiirkondade ümberasustamise minister), sünd. 21.11.1954

40.

Madzongwe, Edna (alias Edina)

ZANU (PF) poliitbüroo tootmise ja tööjõu asesekretär, sünd. 11.7.1943

41.

Mahofa, Shuvai Ben

Endine noorsoo arendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise aseminister, sünd. 4.4.1941

42.

Mahoso, Tafataona

Meedia teabekomisjoni esimees

43.

Makoni, Simbarashe

ZANU (PF) poliitbüroo majandusküsimuste asepeasekretär (endine rahandusminister), sünd. 22.3.1950

44.

Makwavarara, Sekesai

Harare tegev linnapea (ZANU-PF)

45.

Malinga, Joshua

ZANU (PF) poliitbüroo asesekretär puuetega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste alal, sünd. 28.4.1944

46.

Mangwana, Paul Munyaradzi

Riigiminister (endine avalike teenuste, tööjõu ja sotsiaalse heaolu minister), sünd. 10.8.1961

47.

Manyika, Elliot Tapfumanei

Portfellita minister (endine noorsoo arendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise minister), sünd. 30.7.1955

48.

Manyonda, Kenneth Vhundukai

Endine tööstus- ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister, sünd. 10.8.1934

49.

Marumahoko, Rueben

Siseasjade aseminister (endine energeetika aseminister), sünd. 4.4.1948

50.

Masawi, Eprahim Sango

Kesk-Mashonalandi provintsi kuberner

51.

Masuku, Angeline

Lõuna-Matabelelandi provintsi kuberner, (ZANU (PF) poliitbüroo sekretär puuetega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste alal), sünd. 14.10.1936

52.

Mathema, Cain

Bulawayo provintsi kuberner

53.

Mathuthu, Thokozile

Põhja-Matabelelandi provintsi kuberner ja ZANU (PF) poliitbüroo transpordi ja sotsiaalhoolekande asesekretär

54.

Matiza, Joel Biggie

Maapiirkondade elamu- ja kommunaalmajanduse aseminister, sünd. 17.8.1960

55.

Matonga, Brighton

Teabe- ja avalikustamise aseminister, sünd. 1969

56.

Matshalaga, Obert

Asevälisminister

57.

Matshiya, Melusi (Mike)

Alaline sekretär, siseministeerium

58.

Mbiriri, Partson

Alaline sekretär, kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse ministeerium

59.

Midzi, Amos Bernard (Mugenva)

Kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister (endine energeetikaminister), sünd. 4.7.1952

60.

Mnangagwa, Emmerson Dambudzo

Maapiirkondade elamu- ja kommunaalmajanduse minister (endine parlamendi spiiker), sünd. 15.9.1946

61.

Mohadi, Kembo Campbell Dugishi

Siseminister (endine kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja riigi elamumajanduse aseminister), sünd. 15.11.1949

62.

Moyo, Jonathan

Endine teabe- ja avalikustamise riigiminister presidendi kantseleis, sünd. 12.1.1957

63.

Moyo, July Gabarari

Endine energeetikaminister (endine avalike teenuste, tööjõu ja sotsiaalse heaolu minister), sünd. 7.5.1950

64.

Moyo, Simon Khaya

SZANU (PF) poliitbüroo õigusküsimuste asesekretär, sünd. 1945. NB Suursaadik Lõuna-Aafrikas

65.

Mpofu, Obert Moses

Tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse minister (endine Põhja-Matabelelandi provintsi kuberner) (ZANU (PF) poliitbüroo riikliku julgeoleku asesekretär), sünd. 12.10.1951

66.

Msika, Joseph W.

Asepresident, sünd. 6.12.1923

67.

Msipa, Cephas George

Midlandsi provintsi kuberner, sünd. 7.7.1931

68.

Muchena, Olivia Nyembesi (alias Nyembezi)

Teaduse ja tehnoloogia riigiminister presidendi kantseleis (endine riigiminister asepresident Msika kantseleis), sünd. 18.8.1946

69.

Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange

Naisküsimuste, soolise võrdõiguslikkuse ja kogukonna arengu minister, ZANU (PF) poliitbüroo sekretär soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri alal, sünd. 14.12.1958

70.

Mudede, Tobaiwa (Tonneth)

Statistikabüroo juhataja, sünd. 22.12.1942

71.

Mudenge, Isack Stanilaus Gorerazvo

Kõrg- ja kolmanda taseme hariduse minister (endine välisminister), sünd. 17.12.1941

72.

Mugabe, Grace

Robert Gabriel Mugabe abikaasa, sünd. 23.7.1965

73.

Mugabe, Sabina

ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 14.10.1934

74.

Muguti, Edwin

Tervishoiu ja laste hoolekande aseminister, sünd. 1965

75.

Mujuru, Joyce Teurai Ropa

Asepresident (endine veevarude ja infrastruktuuri arendamise minister), sünd. 15.4.1955

76.

Mujuru, Solomon T.R.

ZANU (PF) poliitbüroo juhtivkomitee liige, sünd. 1.5.1949

77.

Mumbengegwi, Samuel Creighton

Endine tööstuse ja rahvusvahelise kaubanduse aseminister, sünd. 23.10.1942

78.

Mumbengegwi, Simbarashe

Välisminister, sünd. 20.7.1945

79.

Murerwa, Herbert Muchemwa

Rahandusminister (endine kõrg- ja kolmanda taseme hariduse minister), sünd. 31.7.1941

80.

Musariri, Munyaradzi

Politseiülema abi

81.

Mushohwe, Christopher Chindoti

Transpordi- ja sideminister (endine transpordi ja side aseminister), sünd. 6.2.1954

82.

Mutasa, Didymus Noel Edwin

Riikliku julgeoleku minister (endine korruptsiooni- ja monopolidevastase võitluse eest vastutav eriasjade minister presidendi kantseleis ja endine ZANU (PF) poliitbüroo välissuhete sekretär), sünd. 27.7.1935

83.

Mutezo, Munacho

Veevarude ja infrastruktuuri arendamise minister

84.

Mutinhiri, Ambros (alias Ambrose)

Noorte arengu, soolise võrdõiguslikkuse ja töökohtade loomise minister, eru-brigaadikindral

85.

Mutiwekuziva, Kenneth Kaparadza

Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise ja töökohtade loomise aseminister (endine väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise aseminister), sünd. 27.5.1948

86.

Muzenda, Tsitsi V.

ZANU (PF) poliitbüroo komitee juhtivliige, sünd. 28.10.1922

87.

Muzonzini, Elisha

Brigaadikindral (endine Luure Keskorganisatsiooni peadirektor), sünd. 24.6.1957

88.

Ncube, Abedinico

Avaliku teenistuse, töö ja sotsiaalhoolekande aseminister (endine asevälisminister), sünd. 13.10.1954

89.

Ndlovu, Naison K.

ZANU (PF) poliitbüroo tootmise ja tööjõu sekretär, sünd. 22.10.1930

90.

Ndlovu, Richard

ZANU (PF) poliitbüroo asekomissar, sünd. 20.6.1942

91.

Ndlovu, Sikhanyiso

ZANU (PF) poliitbüroo komissariaadi asesekretär, sünd. 20.9.1949

92.

Nguni, Sylvester

Asepõllumajandusminister, sünd. 4.8.1955

93.

Nhema, Francis

Keskkonna ja turismi minister, sünd. 17.4.1959

94.

Nkomo, John Landa

Parlamendi spiiker (endine eriasjade minister presidendi kantseleis), sünd. 22.8.1934

95.

Nyambuya, Michael Reuben

Energeetikaminister (endine kindralleitnant, Manicalandi provintsi kuberner), sünd. 23.7.1955

96.

Nyanhongo, Magadzire Hubert

Transpordi ja telekommunikatsiooni aseminister

97.

Nyathi, George

ZANU (PF) poliitbüroo teaduse ja tehnoloogia asesekretär

98.

Nyoni, Sithembiso Gile Glad

Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise ja töökohtade loomise minister (endine väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise minister), sünd. 20.9.1949

99.

Parirenyatwa, David Pagwese

Tervishoiu ja laste hoolekande minister (endine aseminister), sünd. 2.8.1950

100.

Patel, Khantibhal

ZANU (PF) poliitbüroo asefinantssekretär, sünd. 28.10.1928

101.

Pote, Selina M.

ZANU (PF) poliitbüroo soolise võrdõiguslikkuse ja kultuuri asesekretär

102.

Rusere, Tino

Kaevanduste ja mäetööstuse arendamise minister (endine veevarude ja infrastruktuuri arendamise aseminister), sünd. 10.5.1945

103.

Sakabuya, Morris

Kohaliku omavalitsuse, riiklike ehitustööde ja linnaarenduse aseminister

104.

Sakupwanya, Stanley

ZANU (PF) poliitbüroo tervishoiu ja laste hoolekande asesekretär

105.

Samkange, Nelson Tapera Crispen

Lääne-Mashonalandi provintsi kuberner

106.

Sandi või Sachi, E. (?)

ZANU (PF) poliitbüroo naisküsimuste asesekretär

107.

Savanhu, Tendai

ZANU (PF) asesekretär transpordi ja sotsiaalse heaolu alal, sünd. 21.3.1968

108.

Sekeramayi, Sydney (alias Sidney) Tigere

Kaitseminister, sünd. 30.3.1944

109.

Sekeremayi, Lovemore

Valimiskomisjoni esimees

110.

Shamu, Webster

Poliitika rakendamise riigiminister (endine poliitika rakendamise riigiminister presidendi kantseleis), sünd. 6.6.1945

111.

Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa

ZANU (PF) poliitbüroo sekretär teabe ja avalikustamise alal, sünd. 29.9.1928

112.

Shiri, Perence

Kindralleitnant (õhujõud), sünd. 1.11.1955

113.

Shumba, Isaiah Masvayamwando

Hariduse, spordi ja kultuuri aseminister, sünd. 3.1.1949

114.

Sibanda, Jabulani

Endine riikliku Sõjaveteranide Assotsiatsiooni esimees, sünd. 31.12.1970

115.

Sibanda, Misheck Julius Mpande

Valitsussekretär (Charles Utete (nr 122) ametijärglane), sünd. 3.5.1949

116.

Sibanda, Phillip Valerio (alias Valentine)

Zimbabwe Rahvaarmee ülem, kindralleitnant, sünd. 25.8.1956

117.

Sikosana, Absolom

ZANU (PF) poliitbüroo sekretär noorteküsimuste alal

118.

Stamps, Timothy

Stamps, Timothy Tervishoiunõunik presidendi kantseleis, sünd. 15.10.1936

119.

Tawengwa, Solomon Chirume

ZANU (PF) poliitbüroo asefinantssekretär, sünd. 15.6.1940

120.

Tungamirai, Josiah T.

Põlisrahvaste asjade ja nende õiguste riigiminister, õhujõudude erukindralleitnant (endine ZANU (PF) poliitbüroo põlisrahvaste asjade ja nende õiguste sekretär), sünd. 8.10.1948

121.

Udenge, Samuel

Majandusarengu aseminister

122.

Utete, Charles

Presidendi maareformikomitee esimees (endine valitsussekretär), sünd. 30.10.1938

123.

Veterai, Edmore

Politseiülema vanemabi, vastutab Harare piirkonna eest

124.

Zimonte, Paradzai

Vanglate ülem, sünd. 4.3.1947

125.

Zhuwao, Patrick

Teadus- ja tehnika aseminister (NB Mugabe õe- või vennapoeg)

126.

Zvinavashe, Vitalis

Erukindral (endine kaitsestaabi ülem), sünd. 27.9.1943

---