# Den Europæiske Unions L 183/14.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 183 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang14. juli 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 183

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang14. juli 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1095/2005 af 12. juli 2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Vietnam og om ændring af forordning (EF) nr. 1524/2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2005 af 13. juli 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 37 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2005 af 12. juli 2005 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer | 39 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1098/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I | 45 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1099/2005 af 13. juli 2005 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (
  1
  ) | 47 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af den minimumspris, der skal betales producenterne for uforarbejdede tørrede figner, og produktionsstøtten for tørrede figner | 63 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1101/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af støtten for pærer bestemt til forarbejdning | 64 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1102/2005 af 13. juli 2005 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på at tage højde for ændringerne af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif | 65 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1103/2005 af 13. juli 2005 om ansøgninger om importlicens for ris fra Egypten under toldkontingentet for 2005 i forordning (EF) nr. 955/2005 | 67 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1104/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af den nedsættelseskoefficient, der skal anvendes inden for rammerne af det delkontingent III for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2375/2002 | 68 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1105/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for ægsektoren fra den 14. juli 2005 | 69 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1106/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 14. juli 2005 | 71 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/2005 af 13. juli 2005 om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler | 73 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1108/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 | 76 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld | 78 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1110/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for oksekødssektoren | 79 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 1095/2005 af 12. juli 2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Vietnam og om ændring af forordning (EF) nr. 1524/2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 1096/2005 af 13. juli 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

37

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1097/2005 af 12. juli 2005 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

39

Kommissionens forordning (EF) nr. 1098/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

45

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1099/2005 af 13. juli 2005 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (
  1
  )

1

47

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af den minimumspris, der skal betales producenterne for uforarbejdede tørrede figner, og produktionsstøtten for tørrede figner

63

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1101/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af støtten for pærer bestemt til forarbejdning

64

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1102/2005 af 13. juli 2005 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på at tage højde for ændringerne af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

65

Kommissionens forordning (EF) nr. 1103/2005 af 13. juli 2005 om ansøgninger om importlicens for ris fra Egypten under toldkontingentet for 2005 i forordning (EF) nr. 955/2005

67

Kommissionens forordning (EF) nr. 1104/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af den nedsættelseskoefficient, der skal anvendes inden for rammerne af det delkontingent III for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2375/2002

68

Kommissionens forordning (EF) nr. 1105/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for ægsektoren fra den 14. juli 2005

69

Kommissionens forordning (EF) nr. 1106/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 14. juli 2005

71

Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/2005 af 13. juli 2005 om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler

73

Kommissionens forordning (EF) nr. 1108/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

76

Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

78

Kommissionens forordning (EF) nr. 1110/2005 af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for oksekødssektoren

79

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 97/757/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer og akvakulturprodukter med oprindelse i Madagaskar, for så vidt angår udpegelsen af den kompetente myndighed og modellen til sundhedscertifikat
  (meddelt under nummer K(2005) 2513)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 2002/472/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer fra Republikken Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2005) 2454)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Algeriet
  (meddelt under nummer K(2005) 2533)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Bahamas
  (meddelt under nummer K(2005) 2518)

   (
  1
  ) | 99 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Grenada
  (meddelt under nummer K(2005) 2545)

   (
  1
  ) | 104 |
| | * | Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 97/296/EF om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre fiskerivarer til konsum, for så vidt angår Algeriet, Bahamas og Grenada
  (meddelt under nummer K(2005) 2551)

   (
  1
  ) | 109 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 97/757/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer og akvakulturprodukter med oprindelse i Madagaskar, for så vidt angår udpegelsen af den kompetente myndighed og modellen til sundhedscertifikat
  (meddelt under nummer K(2005) 2513)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2513)

1

84

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 2002/472/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer fra Republikken Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2005) 2454)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2454)

1

88

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Algeriet
  (meddelt under nummer K(2005) 2533)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2533)

1

92

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Bahamas
  (meddelt under nummer K(2005) 2518)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2518)

1

99

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Grenada
  (meddelt under nummer K(2005) 2545)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2545)

1

104

*

Kommissionens beslutning af 12. juli 2005 om ændring af beslutning 97/296/EF om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre fiskerivarer til konsum, for så vidt angår Algeriet, Bahamas og Grenada
  (meddelt under nummer K(2005) 2551)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 2551)

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1095/2005

af 12. juli 2005

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Vietnam og om ændring af forordning (EF) nr. 1524/2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til også at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til også at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«).

| (2) | Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (4), at ovennævnte foranstaltninger skulle bibeholdes. |
| --- | --- |

(2)

Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (4), at ovennævnte foranstaltninger skulle bibeholdes.

2.   Nærværende undersøgelser

| (3) | Den 29. april 2004 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (5) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Vietnam. |
| --- | --- |

(3)

Den 29. april 2004 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (5) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Vietnam.

| (4) | Samme dag offentliggjorde Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) om indledning af en interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(4)

Samme dag offentliggjorde Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) om indledning af en interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Kina.

| (5) | Antidumpingundersøgelserne blev indledt på grundlag af en klage og en anmodning indgivet den 15. marts 2004 af European Bicycles Manufacturers Association (EBMA) (»klageren«), der handlede på vegne af producenter, der tegnede sig for en betydelig del (i dette tilfælde mere end 35 %) af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure vedrørende importen af cykler med oprindelse i Vietnam. Anmodningen indeholdt beviser, der var tilstrækkelige til at berettige, at der blev indledt en interimsundersøgelse af de gældende foranstaltninger mod importen af cykler med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(5)

Antidumpingundersøgelserne blev indledt på grundlag af en klage og en anmodning indgivet den 15. marts 2004 af European Bicycles Manufacturers Association (EBMA) (»klageren«), der handlede på vegne af producenter, der tegnede sig for en betydelig del (i dette tilfælde mere end 35 %) af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure vedrørende importen af cykler med oprindelse i Vietnam. Anmodningen indeholdt beviser, der var tilstrækkelige til at berettige, at der blev indledt en interimsundersøgelse af de gældende foranstaltninger mod importen af cykler med oprindelse i Kina.

3.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (6) | Kommissionen underrettede officielt klageren, de fællesskabsproducenter, som var nævnt i klagen og anmodningen, alle andre kendte producenter i Fællesskabet, de eksporterende producenter, importører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt myndighederne i Kina og Vietnam om indledningen af undersøgelserne. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelserne. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt klageren, de fællesskabsproducenter, som var nævnt i klagen og anmodningen, alle andre kendte producenter i Fællesskabet, de eksporterende producenter, importører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt myndighederne i Kina og Vietnam om indledningen af undersøgelserne. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelserne.

| (7) | En række fællesskabsproducenter, der var repræsenteret af klageren, andre samarbejdsvillige producenter i Fællesskabet, eksporterende producenter, importører, leverandører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede om det, indrømmedes en høring. |
| --- | --- |

(7)

En række fællesskabsproducenter, der var repræsenteret af klageren, andre samarbejdsvillige producenter i Fællesskabet, eksporterende producenter, importører, leverandører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede om det, indrømmedes en høring.

4.   Stikprøver

| (8) | I betragtning af det store antal eksporterende producenter, fællesskabsproducenter og importører, der var berørt af undersøgelsen, påtænktes det i begge indledningsmeddelelser at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af det store antal eksporterende producenter, fællesskabsproducenter og importører, der var berørt af undersøgelsen, påtænktes det i begge indledningsmeddelelser at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen.

| (9) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage disse, blev eksporterende producenter og deres repræsentanter samt producenter og importører i Fællesskabet anmodet om at give sig til kende og afgive de oplysninger, der var nævnt i indledningsmeddelelserne. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og myndighederne i Kina og Vietnam. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver. |
| --- | --- |

(9)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage disse, blev eksporterende producenter og deres repræsentanter samt producenter og importører i Fællesskabet anmodet om at give sig til kende og afgive de oplysninger, der var nævnt i indledningsmeddelelserne. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og myndighederne i Kina og Vietnam. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver.

| (10) | I alt besvarede 21 eksportører/producenter i Kina, 6 eksportører/producenter i Vietnam, 54 fællesskabsproducenter og 6 importører rettidigt spørgeskemaet vedrørende stikprøver og afgav de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

(10)

I alt besvarede 21 eksportører/producenter i Kina, 6 eksportører/producenter i Vietnam, 54 fællesskabsproducenter og 6 importører rettidigt spørgeskemaet vedrørende stikprøver og afgav de ønskede oplysninger.

| (11) | Af de 21 kinesiske eksporterende producenter, der besvarede spørgeskemaet, meldte kun 17 om eksport af cykler til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. I betragtning af det begrænsede antal vietnamesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for vilje til at samarbejde, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøver for de vietnamesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(11)

Af de 21 kinesiske eksporterende producenter, der besvarede spørgeskemaet, meldte kun 17 om eksport af cykler til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. I betragtning af det begrænsede antal vietnamesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for vilje til at samarbejde, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøver for de vietnamesiske eksporterende producenter.

| (12) | Udvælgelsen af stikprøven fandt sted i samråd med de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder og med disses samtykke. Stikprøven af eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og for hvilken selskaberne påtænkte at anmode om markedsøkonomisk behandling. Kun selskaber, der påtænkte at anmode om markedsøkonomisk behandling, indgik i stikprøven, da den normale værdi for andre selskaber i en overgangsøkonomi fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede normale værdi for et referenceland. På dette grundlag blev der udtaget en stikprøve med fire eksporterende producenter. Ifølge de oplysninger, der blev afgivet i forbindelse med udtagningen af stikprøven, tegnede de fire selskaber i stikprøven sig for 16 % af den kinesiske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet og for 35 % af eksporten fra alle samarbejdsvillige eksportører. |
| --- | --- |

(12)

Udvælgelsen af stikprøven fandt sted i samråd med de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder og med disses samtykke. Stikprøven af eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og for hvilken selskaberne påtænkte at anmode om markedsøkonomisk behandling. Kun selskaber, der påtænkte at anmode om markedsøkonomisk behandling, indgik i stikprøven, da den normale værdi for andre selskaber i en overgangsøkonomi fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede normale værdi for et referenceland. På dette grundlag blev der udtaget en stikprøve med fire eksporterende producenter. Ifølge de oplysninger, der blev afgivet i forbindelse med udtagningen af stikprøven, tegnede de fire selskaber i stikprøven sig for 16 % af den kinesiske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet og for 35 % af eksporten fra alle samarbejdsvillige eksportører.

| (13) | Stikprøven af producenter i Fællesskabet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udvalgt efter høring af den relevante sammenslutning og med deres samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Fællesskabet. Som resultat blev der udvalgt otte fællesskabsproducenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte selskaber, der afgav fyldestgørende besvarelser. |
| --- | --- |

(13)

Stikprøven af producenter i Fællesskabet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udvalgt efter høring af den relevante sammenslutning og med deres samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Fællesskabet. Som resultat blev der udvalgt otte fællesskabsproducenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte selskaber, der afgav fyldestgørende besvarelser.

| (14) | I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet vedrørende stikprøven og gav udtryk for samarbejdsvilje (seks importører), blev det besluttet, at en stikprøve ikke var nødvendig. Ingen af importørerne samarbejdede imidlertid efterfølgende i den fornyede undersøgelse og afstod fra at indsende en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet. For så vidt angår undersøgelsen af importen fra Vietnam samarbejdede tre importører ved at afgive fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(14)

I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet vedrørende stikprøven og gav udtryk for samarbejdsvilje (seks importører), blev det besluttet, at en stikprøve ikke var nødvendig. Ingen af importørerne samarbejdede imidlertid efterfølgende i den fornyede undersøgelse og afstod fra at indsende en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet. For så vidt angår undersøgelsen af importen fra Vietnam samarbejdede tre importører ved at afgive fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet.

| (15) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | Producenter i Fællesskabet







  — | Biria AG, Neukirch, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

Producenter i Fællesskabet

—

Biria AG, Neukirch, Tyskland

| — | Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene

| — | Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Frankrig |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Frankrig

| — | Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Italien |
| --- | --- |

—

Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Italien

| — | Denver srl, Dronero, Italien |
| --- | --- |

—

Denver srl, Dronero, Italien

| — | F.lli Masciaghi Spa, Monza, Italien |
| --- | --- |

—

F.lli Masciaghi Spa, Monza, Italien

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland

| — | Promiles, Villeneuve d'Ascq, Frankrig |
| --- | --- |

—

Promiles, Villeneuve d'Ascq, Frankrig

| b) | Eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina







  — | Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsu Province |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina

—

Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsu Province

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, Heshuikou Gongming, Shenzhen |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, Heshuikou Gongming, Shenzhen

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou

| — | Komda Industrial Co. Ltd, Buji, Shenzhen |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd, Buji, Shenzhen

| c) | Eksporterende producenter i Vietnam







  — | Always Co., Ltd, Ho Chi Minh City |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Vietnam

—

Always Co., Ltd, Ho Chi Minh City

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd, Di An |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd, Di An

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd, Dong Nai |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd, Dong Nai

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd, Di An |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd, Di An

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd, Dong Nai |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd, Dong Nai

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd, Ho Chi Minh City |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd, Ho Chi Minh City

| d) | Uafhængige importører







  — | ZEG, Køln, Tyskland |
| --- | --- | --- |

d)

Uafhængige importører

—

ZEG, Køln, Tyskland

| — | Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Tyskland

| — | Halfords Nederland BV, Veenendal, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Halfords Nederland BV, Veenendal, Nederlandene

| e) | Forretningsmæssigt forbundne selskaber, der er involveret i produktion eller salg af den pågældende vare







  — | Sheng Fa Industries Co., Ltd, Taipei, Taiwan. |
| --- | --- | --- |

e)

Forretningsmæssigt forbundne selskaber, der er involveret i produktion eller salg af den pågældende vare

—

Sheng Fa Industries Co., Ltd, Taipei, Taiwan.

| (16) | I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Vietnam, der eventuelt ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:






  — | Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexico |
| --- | --- | --- |

(16)

I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Vietnam, der eventuelt ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:

—

Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexico

| — | Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexico. |
| --- | --- |

—

Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexico.

| (17) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede i begge undersøgelser perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(17)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede i begge undersøgelser perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (18) | Nogle interesserede parter påpegede, at undersøgelsen vedrørte situationen i EU med 15 medlemsstater (»EU-15«), mens der ville blive indført foranstaltninger på importen til det udvidede EU med 25 medlemsstater. For så vidt angår importen fra Vietnam skal det bemærkes, at importen til de ti nye EU-medlemsstater (»EU-10«) var ubetydelig i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at enhver indvirkning, som denne import kunne have haft på situationen med hensyn til skade eller dumping, også ville være ubetydelig. For så vidt Kina forekom der en betydelig import til EU-10 i undersøgelsesperioden til priser, der var lavere end for importen til EU-15. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at konklusionen om, at der forekommer dumping, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis vil blive styrket af omfanget og priserne på importen fra Kina til EU-10. Da der er en betydelig produktion af cykler i EU-10, fandt Kommissionen også, at importen fra Kina har et sådant omfang og sker til sådanne priser, at det må bekræftes, at der er forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen bredere set, dvs. herunder også producenterne i EU-10. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at udvidelsen ikke automatisk ændrer de konklusioner om dumping og skade, der ligger til grund for de foreslåede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(18)

Nogle interesserede parter påpegede, at undersøgelsen vedrørte situationen i EU med 15 medlemsstater (»EU-15«), mens der ville blive indført foranstaltninger på importen til det udvidede EU med 25 medlemsstater. For så vidt angår importen fra Vietnam skal det bemærkes, at importen til de ti nye EU-medlemsstater (»EU-10«) var ubetydelig i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at enhver indvirkning, som denne import kunne have haft på situationen med hensyn til skade eller dumping, også ville være ubetydelig. For så vidt Kina forekom der en betydelig import til EU-10 i undersøgelsesperioden til priser, der var lavere end for importen til EU-15. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at konklusionen om, at der forekommer dumping, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis vil blive styrket af omfanget og priserne på importen fra Kina til EU-10. Da der er en betydelig produktion af cykler i EU-10, fandt Kommissionen også, at importen fra Kina har et sådant omfang og sker til sådanne priser, at det må bekræftes, at der er forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen bredere set, dvs. herunder også producenterne i EU-10. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at udvidelsen ikke automatisk ændrer de konklusioner om dumping og skade, der ligger til grund for de foreslåede foranstaltninger.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (19) | Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige og tidligere undersøgelser, nemlig cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80. |
| --- | --- |

(19)

Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige og tidligere undersøgelser, nemlig cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80.

| (20) | I de aktuelle undersøgelser blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:






  — | A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24′′ eller 26′′) |
| --- | --- | --- |

(20)

I de aktuelle undersøgelser blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:

—

A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24′′ eller 26′′)

| — | B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26′′ eller 28′′ |
| --- | --- |

—

B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26′′ eller 28′′

| — | C) BMX og børnecykler, 16′′ eller 20′′ |
| --- | --- |

—

C) BMX og børnecykler, 16′′ eller 20′′

| — | D) andre cykler. |
| --- | --- |

—

D) andre cykler.

| (21) | Der blev anvendt en tilsvarende inddeling i den undersøgelse, der førte til de oprindelige foranstaltninger mod Kina, og i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina. Inddelingen måtte imidlertid justeres en smule, fordi der er udviklet nye cykeltyper. I de aktuelle undersøgelser omfatter kategori B for eksempel hybrid- og VTC-cykler, der er videreudviklinger af tidligere eksisterende typer. |
| --- | --- |

(21)

Der blev anvendt en tilsvarende inddeling i den undersøgelse, der førte til de oprindelige foranstaltninger mod Kina, og i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina. Inddelingen måtte imidlertid justeres en smule, fordi der er udviklet nye cykeltyper. I de aktuelle undersøgelser omfatter kategori B for eksempel hybrid- og VTC-cykler, der er videreudviklinger af tidligere eksisterende typer.

| (22) | Undersøgelserne bekræftede, at alle typer cykler som defineret ovenfor har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem tilsvarende distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på fællesskabsmarkedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare. |
| --- | --- |

(22)

Undersøgelserne bekræftede, at alle typer cykler som defineret ovenfor har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem tilsvarende distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på fællesskabsmarkedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.

| (23) | Det fremgik også af undersøgelserne, at cykler fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, cykler fremstillet og solgt af mexicanske producenter på det mexicanske marked og cykler importeret til Fællesskabet fra Kina og Vietnam har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(23)

Det fremgik også af undersøgelserne, at cykler fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, cykler fremstillet og solgt af mexicanske producenter på det mexicanske marked og cykler importeret til Fællesskabet fra Kina og Vietnam har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

| (24) | En interesseret part fremførte, at den udvidelse af varedækningen, der havde fundet sted ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 af 10. januar 1997 som følge af en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, i forbindelse med den fornyede undersøgelse burde begrænses til de dele, hvor der er en væsentlig mulighed for omgåelse, såsom stel og forgafler. I denne forbindelse skal det bemærkes, at den aktuelle fornyede undersøgelse blev indledt for at undersøge, om de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping. Varedækningen, dvs. cykler fra Kina, som udvidet ved ovennævnte forordning er derfor den samme, og en eventuel fornyet undersøgelse af antiomgåelsesforanstaltningerne bør gennemføres i forbindelse med en særskilt fornyet undersøgelse, hvis betingelserne herfor er opfyldt. |
| --- | --- |

(24)

En interesseret part fremførte, at den udvidelse af varedækningen, der havde fundet sted ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 af 10. januar 1997 som følge af en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, i forbindelse med den fornyede undersøgelse burde begrænses til de dele, hvor der er en væsentlig mulighed for omgåelse, såsom stel og forgafler. I denne forbindelse skal det bemærkes, at den aktuelle fornyede undersøgelse blev indledt for at undersøge, om de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping. Varedækningen, dvs. cykler fra Kina, som udvidet ved ovennævnte forordning er derfor den samme, og en eventuel fornyet undersøgelse af antiomgåelsesforanstaltningerne bør gennemføres i forbindelse med en særskilt fornyet undersøgelse, hvis betingelserne herfor er opfyldt.

| (25) | I undersøgelsens løb fremførte en importør i Fællesskabet, at unicykler ikke burde være omfattet af varedækningen, fordi de angiveligt har andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og andre anvendelsesformål. Kommissionen undersøgte påstanden og fandt, at der klart er grundlæggende fysiske og tekniske forskelle. Unicykler har i modsætning til cykler kun ét hjul, intet styr og intet bremsesystem. Desuden er der en klar skillelinje mellem anvendelsen af unicykler og andre cykler. Unicykler benyttes normalt ikke til transport eller sport, men til akrobatiske formål. Det konkluderedes derfor, at påstanden var berettiget, og at definitionen af den pågældende vare burde justeres. |
| --- | --- |

(25)

I undersøgelsens løb fremførte en importør i Fællesskabet, at unicykler ikke burde være omfattet af varedækningen, fordi de angiveligt har andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og andre anvendelsesformål. Kommissionen undersøgte påstanden og fandt, at der klart er grundlæggende fysiske og tekniske forskelle. Unicykler har i modsætning til cykler kun ét hjul, intet styr og intet bremsesystem. Desuden er der en klar skillelinje mellem anvendelsen af unicykler og andre cykler. Unicykler benyttes normalt ikke til transport eller sport, men til akrobatiske formål. Det konkluderedes derfor, at påstanden var berettiget, og at definitionen af den pågældende vare burde justeres.

C.   DUMPING

1.   Markedsøkonomisk behandling

| (26) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og/eller Vietnam fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og/eller Vietnam fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår.

| (27) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(27)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben.

| 2) | Firmaer skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Firmaer skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige forvridninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige forvridninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove. |
| --- | --- |

4)

Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.

| 5) | Valutakursomregninger sker til markedskursen. |
| --- | --- |

5)

Valutakursomregninger sker til markedskursen.

| (28) | Ti kinesiske og syv vietnamesiske selskaber anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b): | Eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina







  — | Giant China Co. Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Ti kinesiske og syv vietnamesiske selskaber anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b):

Eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina

—

Giant China Co. Ltd

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited

| — | Komda Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd

| — | Universal Cycle Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation

| — | Liyang Machinery (Shenzen) Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Liyang Machinery (Shenzen) Co. Ltd

| — | Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation |
| --- | --- |

—

Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation

| — | Merida Bicycle Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Merida Bicycle Co. Ltd

| — | Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd

| — | Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd

| | Eksporterende producenter i Vietnam







  — | Always Co., Ltd (»Always«) |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Vietnam

—

Always Co., Ltd (»Always«)

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd (»Asama«) |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd (»Asama«)

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd (»Dragon«) |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd (»Dragon«)

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd (»High Ride«) |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd (»High Ride«)

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd (»Liyang«) |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd (»Liyang«)

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (»Sheng Fa«) |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (»Sheng Fa«)

| — | Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd.

| (29) | Et af disse selskaber (Komda Industrial Co. Ltd) trak på et senere tidspunkt i undersøgelsen sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt anmodningen om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. For et andet selskab (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) konstateredes det, at det ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Dets anmodning om markedsøkonomisk og individuel behandling blev derfor irrelevante. |
| --- | --- |

(29)

Et af disse selskaber (Komda Industrial Co. Ltd) trak på et senere tidspunkt i undersøgelsen sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt anmodningen om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. For et andet selskab (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) konstateredes det, at det ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Dets anmodning om markedsøkonomisk og individuel behandling blev derfor irrelevante.

| (30) | De 15 resterende selskabers krav blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(30)

De 15 resterende selskabers krav blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

1.1.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina

| (31) | Det blev fastslået for alle eksporterende producenter af cykler i Kina, at de var omfattet af et eksportkontingentsystem i henhold til en forordning af 20. december 2001 om forvaltning af eksporttilladelser, som er godkendt af Ministeriet for Udenrigshandel og Økonomisk Samarbejde (»MUØS«) og toldmyndighederne. Kontingenterne blev tildelt af et udvalg bestående af repræsentanter for MUØS, det respektive handelskammer og sammenslutningen af udenlandsk finansierede virksomheder på grundlag af kriterier fastsat af MUØS. Systemet omfattede også en fastsættelse af minimumseksportpriser pr. varetype og regeringskontrol af priser og mængder i eksportørens salgskontrakt, før der kan udstedes eksportlicens. |
| --- | --- |

(31)

Det blev fastslået for alle eksporterende producenter af cykler i Kina, at de var omfattet af et eksportkontingentsystem i henhold til en forordning af 20. december 2001 om forvaltning af eksporttilladelser, som er godkendt af Ministeriet for Udenrigshandel og Økonomisk Samarbejde (»MUØS«) og toldmyndighederne. Kontingenterne blev tildelt af et udvalg bestående af repræsentanter for MUØS, det respektive handelskammer og sammenslutningen af udenlandsk finansierede virksomheder på grundlag af kriterier fastsat af MUØS. Systemet omfattede også en fastsættelse af minimumseksportpriser pr. varetype og regeringskontrol af priser og mængder i eksportørens salgskontrakt, før der kan udstedes eksportlicens.

| (32) | Det fremgik klart af ovenstående, at selskabernes beslutninger med hensyn til salgspriser og mængder ikke blev truffet som reaktion på markedets signaler og uden omfattende statslig indgriben som krævet i henhold til første kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Efter konsultation af det rådgivende udvalg blev det besluttet ikke at indrømme de pågældende selskaber markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(32)

Det fremgik klart af ovenstående, at selskabernes beslutninger med hensyn til salgspriser og mængder ikke blev truffet som reaktion på markedets signaler og uden omfattende statslig indgriben som krævet i henhold til første kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Efter konsultation af det rådgivende udvalg blev det besluttet ikke at indrømme de pågældende selskaber markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

| (33) | Visse eksporterende producenter og China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) fremførte, at eksportlicensordningen ikke kan anses for at påvirke eksportørernes fastsættelse af eksportmængder og -priser og ikke er genstand for omfattende statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at eksportlicensordningen begrænser selskaberne til at eksportere cykler ud over en tilladt maksimumsmængde og under de mindstepriser, der er fastsat af staten. Denne restriktion viser klart, at de ikke frit kan træffe beslutninger om deres eksportaktiviteter uden betydelig statslig indgriben. De er faktisk forpligtet til at afgive tilbud om en årlig mængde, der kan accepteres, ændres uden begrundelse eller endda afvises af ovennævnte udvalg. Endvidere kan et selskab, der har eksporteret færre end 5 000 cykler i det foregående år, udelukkes helt fra tilbudsprocedurerne, hvilket således lader det være helt op til udvalget, om det pågældende selskabs eksportaktiviteter kan fortsætte. Desuden overvåges mængder og priser nøje af staten, herunder MUØS og toldmyndighederne, gennem godkendelsen af de faktiske kontrakter om eksportsalg, på grundlag af hvilke eksportlicensen kan udstedes. Dette anses for at være uafviselig statslig indgriben i selskabets forretningsmæssige beslutninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(33)

Visse eksporterende producenter og China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) fremførte, at eksportlicensordningen ikke kan anses for at påvirke eksportørernes fastsættelse af eksportmængder og -priser og ikke er genstand for omfattende statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at eksportlicensordningen begrænser selskaberne til at eksportere cykler ud over en tilladt maksimumsmængde og under de mindstepriser, der er fastsat af staten. Denne restriktion viser klart, at de ikke frit kan træffe beslutninger om deres eksportaktiviteter uden betydelig statslig indgriben. De er faktisk forpligtet til at afgive tilbud om en årlig mængde, der kan accepteres, ændres uden begrundelse eller endda afvises af ovennævnte udvalg. Endvidere kan et selskab, der har eksporteret færre end 5 000 cykler i det foregående år, udelukkes helt fra tilbudsprocedurerne, hvilket således lader det være helt op til udvalget, om det pågældende selskabs eksportaktiviteter kan fortsætte. Desuden overvåges mængder og priser nøje af staten, herunder MUØS og toldmyndighederne, gennem godkendelsen af de faktiske kontrakter om eksportsalg, på grundlag af hvilke eksportlicensen kan udstedes. Dette anses for at være uafviselig statslig indgriben i selskabets forretningsmæssige beslutninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Argumentet blev derfor afvist.

1.2.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Vietnam

| (34) | Det konstateredes, at fem af de pågældende selskaber var beliggende i såkaldte industrizoner, og at et af selskaberne var beliggende i en såkaldt eksportforarbejdningszone. |
| --- | --- |

(34)

Det konstateredes, at fem af de pågældende selskaber var beliggende i såkaldte industrizoner, og at et af selskaberne var beliggende i en såkaldt eksportforarbejdningszone.

| (35) | For så vidt angår selskaber i industrizoner blev det fastslået, at det er fastsat i regeringsdekret 24/2000ND-CP af 31. juli 2000 om gennemførelse af loven om udenlandske investeringer i Vietnam, at selskaber, der er omfattet af denne lov, har en generel forpligtelse til at eksportere mindst 80 % af deres produktion for at kunne opnå en investeringslicens. Det konstateredes også, at eksportforpligtelsen fremgik af investeringslicenserne for alle de fem selskaber, der var beliggende i en industrizone. |
| --- | --- |

(35)

For så vidt angår selskaber i industrizoner blev det fastslået, at det er fastsat i regeringsdekret 24/2000ND-CP af 31. juli 2000 om gennemførelse af loven om udenlandske investeringer i Vietnam, at selskaber, der er omfattet af denne lov, har en generel forpligtelse til at eksportere mindst 80 % af deres produktion for at kunne opnå en investeringslicens. Det konstateredes også, at eksportforpligtelsen fremgik af investeringslicenserne for alle de fem selskaber, der var beliggende i en industrizone.

| (36) | Desuden fremgik det af undersøgelsen, at investeringslicensen for det selskab, der var beliggende i en eksportforarbejdningszone, ikke indeholdt den ovenfor omhandlede eksportforpligtelse. |
| --- | --- |

(36)

Desuden fremgik det af undersøgelsen, at investeringslicensen for det selskab, der var beliggende i en eksportforarbejdningszone, ikke indeholdt den ovenfor omhandlede eksportforpligtelse.

| (37) | De fem selskaber, der i henhold til deres investeringslicenser havde en eksportforpligtelse, hævdede, at eksportforpligtelsen var bortfaldet efter 7. maj 2003 som følge af en ændring i den gældende vietnamesiske lovgivning, der var sket ved regeringsdekret 27/2003ND-CP (»ændringsdekretet«). |
| --- | --- |

(37)

De fem selskaber, der i henhold til deres investeringslicenser havde en eksportforpligtelse, hævdede, at eksportforpligtelsen var bortfaldet efter 7. maj 2003 som følge af en ændring i den gældende vietnamesiske lovgivning, der var sket ved regeringsdekret 27/2003ND-CP (»ændringsdekretet«).

| (38) | I denne forbindelse skal det bemærkes, at eksportforpligtelsen i henhold til ændringsdekretet kun kan bortfalde, hvis andre nødvendige krav i ændringsdekretet er opfyldt. Derfor fjernede ændringsdekretet ikke eksportforpligtelsen, men ændrede snarere de krav, som selskaberne skulle opfylde, for at deres eksportforpligtelse kan blive ophævet. |
| --- | --- |

(38)

I denne forbindelse skal det bemærkes, at eksportforpligtelsen i henhold til ændringsdekretet kun kan bortfalde, hvis andre nødvendige krav i ændringsdekretet er opfyldt. Derfor fjernede ændringsdekretet ikke eksportforpligtelsen, men ændrede snarere de krav, som selskaberne skulle opfylde, for at deres eksportforpligtelse kan blive ophævet.

| (39) | Selskaberne hævdede endvidere, at de ville have været berettigede til at få eksportforpligtelsen fjernet fra deres investeringslicenser, hvis de havde opfyldt de supplerende betingelser i ændringsdekretet. Ifølge den gældende lovgivning skal investoren imidlertid først anmode den myndighed, der har udstedt investeringslicensen, om en ændring af licensen, og denne myndighed skal efterfølgende ændre investorens investeringslicens, således at eksportforpligtelsen ophæves. |
| --- | --- |

(39)

Selskaberne hævdede endvidere, at de ville have været berettigede til at få eksportforpligtelsen fjernet fra deres investeringslicenser, hvis de havde opfyldt de supplerende betingelser i ændringsdekretet. Ifølge den gældende lovgivning skal investoren imidlertid først anmode den myndighed, der har udstedt investeringslicensen, om en ændring af licensen, og denne myndighed skal efterfølgende ændre investorens investeringslicens, således at eksportforpligtelsen ophæves.

| (40) | De licensudstedende myndigheder havde ikke på noget tidspunkt i undersøgelsesperioden ophævet eksportforpligtelsen i de fem selskabers investeringslicenser. Selskaberne kunne derfor heller ikke påvise, at de ville have opfyldt de ekstra betingelser. |
| --- | --- |

(40)

De licensudstedende myndigheder havde ikke på noget tidspunkt i undersøgelsesperioden ophævet eksportforpligtelsen i de fem selskabers investeringslicenser. Selskaberne kunne derfor heller ikke påvise, at de ville have opfyldt de ekstra betingelser.

| (41) | De samme selskaber hævdede også, at selv om det blev antaget, at eksportforpligtelserne var gældende i undersøgelsesperioden, blev selskabernes afgørelser alligevel truffet som reaktion på markedets signaler. Imidlertid fandtes denne eksportforpligtelse ikke blot i undersøgelsesperioden, men den var også indeholdt i investeringslicenserne og vedtægterne for alle fem selskaber i hele undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at eksportforpligtelsen må betragtes som et væsentligt statsligt indgreb af en art, der effektivt forhindrer selskaberne i at træffe deres beslutninger som reaktion på markedets signaler. |
| --- | --- |

(41)

De samme selskaber hævdede også, at selv om det blev antaget, at eksportforpligtelserne var gældende i undersøgelsesperioden, blev selskabernes afgørelser alligevel truffet som reaktion på markedets signaler. Imidlertid fandtes denne eksportforpligtelse ikke blot i undersøgelsesperioden, men den var også indeholdt i investeringslicenserne og vedtægterne for alle fem selskaber i hele undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at eksportforpligtelsen må betragtes som et væsentligt statsligt indgreb af en art, der effektivt forhindrer selskaberne i at træffe deres beslutninger som reaktion på markedets signaler.

| (42) | Det blev også konkluderet, at det selskab, hvis investeringslicens og vedtægter ikke indeholdt den nævnte eksportforpligtelse, frit kunne sælge den pågældende vare både på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet og ikke var genstand for omfattende statslig indgriben. |
| --- | --- |

(42)

Det blev også konkluderet, at det selskab, hvis investeringslicens og vedtægter ikke indeholdt den nævnte eksportforpligtelse, frit kunne sælge den pågældende vare både på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet og ikke var genstand for omfattende statslig indgriben.

| (43) | Det skal endvidere nævnes, at for fire af de fem selskaber nævnt i betragtning 34, der er pålagt en eksportforpligtelse, kunne det ikke konkluderes, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring og anvendt til alle formål. Det konstateredes, at der blev benyttet et uigennemsigtigt faktureringssystem for salget af den pågældende vare til Fællesskabet. Dette system involverede mellemmænd i skattely og andre steder uden for Vietnam, og det var ikke muligt at følge et revisionsspor. De vietnamesiske selskabers regnskaber afspejlede derfor ikke de tilgrundliggende eksportsalgstransaktioner på korrekt vis. |
| --- | --- |

(43)

Det skal endvidere nævnes, at for fire af de fem selskaber nævnt i betragtning 34, der er pålagt en eksportforpligtelse, kunne det ikke konkluderes, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder for regnskabsføring og anvendt til alle formål. Det konstateredes, at der blev benyttet et uigennemsigtigt faktureringssystem for salget af den pågældende vare til Fællesskabet. Dette system involverede mellemmænd i skattely og andre steder uden for Vietnam, og det var ikke muligt at følge et revisionsspor. De vietnamesiske selskabers regnskaber afspejlede derfor ikke de tilgrundliggende eksportsalgstransaktioner på korrekt vis.

| (44) | Efter høring af det rådgivende udvalg blev det derfor besluttet at indrømme Always markedsøkonomisk behandling, idet selskabet opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at afvise kravene fra Asama, Dragon, High Ride, Liyang og Sheng Fa, da disse selskaber ikke opfylder alle de ovennævnte kriterier. |
| --- | --- |

(44)

Efter høring af det rådgivende udvalg blev det derfor besluttet at indrømme Always markedsøkonomisk behandling, idet selskabet opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at afvise kravene fra Asama, Dragon, High Ride, Liyang og Sheng Fa, da disse selskaber ikke opfylder alle de ovennævnte kriterier.

2.   Individuel behandling

| (45) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(45)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (46) | De samme kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, samt det i betragtning 29 omhandlede selskab anmodede alternativt om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Kommissionen undersøgte derefter, om selskaberne retligt og reelt havde den nødvendige uafhængighed af staten til at kunne fastsætte eksportpriser og -mængder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). |
| --- | --- |

(46)

De samme kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, samt det i betragtning 29 omhandlede selskab anmodede alternativt om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Kommissionen undersøgte derefter, om selskaberne retligt og reelt havde den nødvendige uafhængighed af staten til at kunne fastsætte eksportpriser og -mængder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).

| (47) | I denne forbindelse blev det fastslået, at alle eksporterende producenter i Kina var underlagt en betydelig statskontrol med hensyn til fastsættelsen af eksportpriser og -mængder for den pågældende vare, jf. betragtning 31. Det blev derfor konkluderet, at de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om individuel behandling, ikke opfyldte kravene herfor som fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(47)

I denne forbindelse blev det fastslået, at alle eksporterende producenter i Kina var underlagt en betydelig statskontrol med hensyn til fastsættelsen af eksportpriser og -mængder for den pågældende vare, jf. betragtning 31. Det blev derfor konkluderet, at de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om individuel behandling, ikke opfyldte kravene herfor som fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (48) | For så vidt angår de vietnamesiske selskaber blev det fastslået, at alle fem selskaber var underlagt en betydelig statslig kontrol med hensyn til fastsættelsen af eksportmængderne for den pågældende vare som beskrevet i betragtning 34 til 41. Det blev derfor konkluderet, at ingen af de fem selskaber opfyldte de krav, som var nødvendige for at indrømme individuel behandling. |
| --- | --- |

(48)

For så vidt angår de vietnamesiske selskaber blev det fastslået, at alle fem selskaber var underlagt en betydelig statslig kontrol med hensyn til fastsættelsen af eksportmængderne for den pågældende vare som beskrevet i betragtning 34 til 41. Det blev derfor konkluderet, at ingen af de fem selskaber opfyldte de krav, som var nødvendige for at indrømme individuel behandling.

3.   Normal værdi

3.1.   Referenceland

| (49) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina og Vietnam, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(49)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina og Vietnam, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (50) | Til dette formål foreslog Kommissionen i indledningsmeddelelserne Mexico, der også var referenceland i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina. |
| --- | --- |

(50)

Til dette formål foreslog Kommissionen i indledningsmeddelelserne Mexico, der også var referenceland i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina.

| (51) | Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland. Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige producenter, hvori Taiwan eller Indien blev foreslået som mere passende referencelande end Mexico. |
| --- | --- |

(51)

Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland. Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige producenter, hvori Taiwan eller Indien blev foreslået som mere passende referencelande end Mexico.

| (52) | Visse eksporterende producenter fremførte, at da dette land var blevet benyttet i den oprindelige undersøgelse, var Taiwan et mere passende referenceland. De fremførte yderligere, at Taiwan er en af verdens største cykelproducenter og har et veludviklet hjemmemarked, hvor mange indenlandske producenter konkurrerer aktivt. Desuden er der ingen begrænsninger på importen af cykler eller dele til Taiwan. Endvidere ejes mange kinesiske og vietnamesiske producenter af selskaber i Taiwan, og der er derfor stor lighed mellem produktionsprocesserne og de færdige varer dels i Taiwan, dels i Kina og Vietnam. Det blev også fremført, at en række taiwanske producenter var villige til at samarbejde med Kommissionen i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(52)

Visse eksporterende producenter fremførte, at da dette land var blevet benyttet i den oprindelige undersøgelse, var Taiwan et mere passende referenceland. De fremførte yderligere, at Taiwan er en af verdens største cykelproducenter og har et veludviklet hjemmemarked, hvor mange indenlandske producenter konkurrerer aktivt. Desuden er der ingen begrænsninger på importen af cykler eller dele til Taiwan. Endvidere ejes mange kinesiske og vietnamesiske producenter af selskaber i Taiwan, og der er derfor stor lighed mellem produktionsprocesserne og de færdige varer dels i Taiwan, dels i Kina og Vietnam. Det blev også fremført, at en række taiwanske producenter var villige til at samarbejde med Kommissionen i denne forbindelse.

| (53) | For så vidt angår overnævnte argumenter skal det for det første bemærkes, at Taiwan rent faktisk er den tredjestørste cykelproducent i verden, men industrien er stærkt eksportorienteret og udfører typisk omkring 90 % af produktionen. |
| --- | --- |

(53)

For så vidt angår overnævnte argumenter skal det for det første bemærkes, at Taiwan rent faktisk er den tredjestørste cykelproducent i verden, men industrien er stærkt eksportorienteret og udfører typisk omkring 90 % af produktionen.

| (54) | På den anden side er hjemmemarkedet forholdsvis lille og ret stabilt (anslået 700 000 til 800 000 stk.), hvorimod det mexicanske hjemmemarked anslås til omkring 2,3 mio. cykler, dvs. tre gange Taiwans hjemmemarked. Desuden forsynes det taiwanske marked hovedsagelig af kinesiske eksportører. Til sammenligning importerede Taiwan i 2003 omkring 470 000 cykler fra Kina, svarende til over halvdelen af markedet. I denne forbindelse skal det bemærkes, at der stort set ikke blev importeret cykler til Taiwan før 2001. Hvor det taiwanske marked før 2001 således hovedsagelig, om ikke udelukkende, blev forsynet af lokale producenter, sælges der derfor nu stadigt flere kinesiske cykler på dette marked, hvor de lokale producenters markedsandel er stærkt faldende. Hjemmemarkedet er derfor meget påvirket af importpriserne på kinesiske cykler, der er genstand for den aktuelle undersøgelse. |
| --- | --- |

(54)

På den anden side er hjemmemarkedet forholdsvis lille og ret stabilt (anslået 700 000 til 800 000 stk.), hvorimod det mexicanske hjemmemarked anslås til omkring 2,3 mio. cykler, dvs. tre gange Taiwans hjemmemarked. Desuden forsynes det taiwanske marked hovedsagelig af kinesiske eksportører. Til sammenligning importerede Taiwan i 2003 omkring 470 000 cykler fra Kina, svarende til over halvdelen af markedet. I denne forbindelse skal det bemærkes, at der stort set ikke blev importeret cykler til Taiwan før 2001. Hvor det taiwanske marked før 2001 således hovedsagelig, om ikke udelukkende, blev forsynet af lokale producenter, sælges der derfor nu stadigt flere kinesiske cykler på dette marked, hvor de lokale producenters markedsandel er stærkt faldende. Hjemmemarkedet er derfor meget påvirket af importpriserne på kinesiske cykler, der er genstand for den aktuelle undersøgelse.

| (55) | Ikke desto mindre blev der sendt spørgeskemaer til alle kendte producenter i Taiwan. Nogle selskaber svarede, at de ville være villige til at samarbejde, men at de ikke havde noget hjemmemarkedssalg, da de eksporterede hele deres produktion. To selskaber besvarede spørgeskemaet. Et af dem besvarede imidlertid ikke spørgeskemaet fyldestgørende og blev anset for ikke at samarbejde. Det andet selskab samarbejdede fuldt ud, men det var tvivlsomt, om dets begrænsede hjemmemarkedssalg kunne betragtes som tilstrækkeligt repræsentativt i forhold til det taiwanske marked, den samlede kinesiske eksport til Fællesskabet og den samlede vietnamesiske eksport til Fællesskabet. I betragtning af markedsvilkårene på det taiwanske marked som anført i betragtning 54 kunne dette ene selskabs salg desuden ikke anses for at være et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(55)

Ikke desto mindre blev der sendt spørgeskemaer til alle kendte producenter i Taiwan. Nogle selskaber svarede, at de ville være villige til at samarbejde, men at de ikke havde noget hjemmemarkedssalg, da de eksporterede hele deres produktion. To selskaber besvarede spørgeskemaet. Et af dem besvarede imidlertid ikke spørgeskemaet fyldestgørende og blev anset for ikke at samarbejde. Det andet selskab samarbejdede fuldt ud, men det var tvivlsomt, om dets begrænsede hjemmemarkedssalg kunne betragtes som tilstrækkeligt repræsentativt i forhold til det taiwanske marked, den samlede kinesiske eksport til Fællesskabet og den samlede vietnamesiske eksport til Fællesskabet. I betragtning af markedsvilkårene på det taiwanske marked som anført i betragtning 54 kunne dette ene selskabs salg desuden ikke anses for at være et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (56) | En kinesisk eksporterende producent foreslog alternativt Indien som referenceland. Selskabet fremførte, at arbejdskraftomkostningerne i Indien og Kina er omtrent de samme. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Indien ikke fandtes at være et passende valg, fordi enhver sammenligning mellem de cykler, der solgtes i Indien (cykler til brug i landdistrikter, solgt som samlesæt til detailhandlerne), og de cykler, som de kinesiske producenter eksporterede til Fællesskabet, ville være meget vanskelig og under alle omstændigheder ville kræve talrige justeringer. Derfor, og da der fandtes et mere passende referenceland, nemlig Mexico, blev Indien ikke anset for et passende referenceland. |
| --- | --- |

(56)

En kinesisk eksporterende producent foreslog alternativt Indien som referenceland. Selskabet fremførte, at arbejdskraftomkostningerne i Indien og Kina er omtrent de samme. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Indien ikke fandtes at være et passende valg, fordi enhver sammenligning mellem de cykler, der solgtes i Indien (cykler til brug i landdistrikter, solgt som samlesæt til detailhandlerne), og de cykler, som de kinesiske producenter eksporterede til Fællesskabet, ville være meget vanskelig og under alle omstændigheder ville kræve talrige justeringer. Derfor, og da der fandtes et mere passende referenceland, nemlig Mexico, blev Indien ikke anset for et passende referenceland.

| (57) | Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremførte en vietnamesisk eksporterende producent, at Kommissionen ikke havde givet nogen rimelig og underbygget begrundelse for, at Indien ikke kunne bruges som referenceland. Selskabet fremførte, at Kommissionen ikke havde sendt spørgeskemaer til producenterne i Indien, selv om dette land eksporterer store mængder af kvalitetscykler — samme vare — til Fællesskabet trods Kommissionens konklusion om, at den i Indien fremstillede vare er »cykler til brug i landdistrikter, solgt som samlesæt til detailhandlerne«. |
| --- | --- |

(57)

Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremførte en vietnamesisk eksporterende producent, at Kommissionen ikke havde givet nogen rimelig og underbygget begrundelse for, at Indien ikke kunne bruges som referenceland. Selskabet fremførte, at Kommissionen ikke havde sendt spørgeskemaer til producenterne i Indien, selv om dette land eksporterer store mængder af kvalitetscykler — samme vare — til Fællesskabet trods Kommissionens konklusion om, at den i Indien fremstillede vare er »cykler til brug i landdistrikter, solgt som samlesæt til detailhandlerne«.

| (58) | I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at Indien kun var blevet foreslået som referenceland af en enkelt eksporterende producent i Kina kort efter indledningen af proceduren, men ønsket herom var ikke tilstrækkeligt underbygget, da det eneste fremførte argument var, at arbejdskraftomkostningerne i Kina og Indien var de samme. Desuden er den indiske eksport af cykler til Fællesskabet ikke relevant for afgørelsen om, hvorvidt Indien er et passende referenceland. Det anfægtes ikke, at de cykler, der sælges på det indiske hjemmemarked, er samme vare som de cykler, der eksporteres til Fællesskabet af de pågældende lande. Det fremgik imidlertid af de foreliggende oplysninger, at det ville være nødvendigt at foretage en række justeringer for typer cykler, som solgtes på det indiske hjemmemarked, hvilket ville gøre enhver sammenligning upålidelig. I betragtning af dette, og da der ikke forelå mere underbyggede oplysninger, blev muligheden for at benytte Indien ikke undersøgt yderligere, idet der forelå oplysninger om et mere hensigtsmæssigt referenceland, nemlig Mexico. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(58)

I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at Indien kun var blevet foreslået som referenceland af en enkelt eksporterende producent i Kina kort efter indledningen af proceduren, men ønsket herom var ikke tilstrækkeligt underbygget, da det eneste fremførte argument var, at arbejdskraftomkostningerne i Kina og Indien var de samme. Desuden er den indiske eksport af cykler til Fællesskabet ikke relevant for afgørelsen om, hvorvidt Indien er et passende referenceland. Det anfægtes ikke, at de cykler, der sælges på det indiske hjemmemarked, er samme vare som de cykler, der eksporteres til Fællesskabet af de pågældende lande. Det fremgik imidlertid af de foreliggende oplysninger, at det ville være nødvendigt at foretage en række justeringer for typer cykler, som solgtes på det indiske hjemmemarked, hvilket ville gøre enhver sammenligning upålidelig. I betragtning af dette, og da der ikke forelå mere underbyggede oplysninger, blev muligheden for at benytte Indien ikke undersøgt yderligere, idet der forelå oplysninger om et mere hensigtsmæssigt referenceland, nemlig Mexico. Argumentet blev derfor afvist.

| (59) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte mexicanske producenter. To selskaber samarbejdede fuldt ud ved at besvare spørgeskemaet og tillade kontrolbesøg med henblik på verifikation af deres besvarelser. Disse to producenter havde et hjemmemarkedssalg svarende til omkring en tredjedel af forbruget på det mexicanske marked, der anslås til omkring 2,3 mio. cykler. Der konstateredes et stort antal producenter og omkring 20 store importører, der fungerede i et konkurrencepræget miljø. De cykler, der importeredes i 2003, havde hovedsagelig oprindelse i Taiwan (over 50 %), Uruguay (20 %), USA og Sydkorea. Denne import tegnede sig for omkring 5 % af det mexicanske marked. Hertil skal lægges de cykler, der sælges på hjemmemarkedet af importører, som samler dele til cykler. |
| --- | --- |

(59)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte mexicanske producenter. To selskaber samarbejdede fuldt ud ved at besvare spørgeskemaet og tillade kontrolbesøg med henblik på verifikation af deres besvarelser. Disse to producenter havde et hjemmemarkedssalg svarende til omkring en tredjedel af forbruget på det mexicanske marked, der anslås til omkring 2,3 mio. cykler. Der konstateredes et stort antal producenter og omkring 20 store importører, der fungerede i et konkurrencepræget miljø. De cykler, der importeredes i 2003, havde hovedsagelig oprindelse i Taiwan (over 50 %), Uruguay (20 %), USA og Sydkorea. Denne import tegnede sig for omkring 5 % af det mexicanske marked. Hertil skal lægges de cykler, der sælges på hjemmemarkedet af importører, som samler dele til cykler.

| (60) | I denne forbindelse skal det bemærkes, at Mexico i 2003 importerede omkring 465 000 dele til cykler til en værdi af 79 mio. EUR, hvoraf en tredjedel (målt i værdi) blev importeret af 12 store importører og samlevirksomheder (kilde: årsrapport fra den mexicanske sammenslutning af cykelproducenter, ANAFABI). På den anden side havde eksporten af cykler fra Mexico i 2003 en værdi svarende til omkring 60 % af værdien af importen til landet (kilde: officielle mexicanske statistikker), dvs. svarende til 50 000 til 70 000 enheder. En stor del af de importerede cykeldele er derfor tilsyneladende blevet benyttet enten på eftersalgsmarkedet (til reparationer) eller til samling og salg af cykler på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(60)

I denne forbindelse skal det bemærkes, at Mexico i 2003 importerede omkring 465 000 dele til cykler til en værdi af 79 mio. EUR, hvoraf en tredjedel (målt i værdi) blev importeret af 12 store importører og samlevirksomheder (kilde: årsrapport fra den mexicanske sammenslutning af cykelproducenter, ANAFABI). På den anden side havde eksporten af cykler fra Mexico i 2003 en værdi svarende til omkring 60 % af værdien af importen til landet (kilde: officielle mexicanske statistikker), dvs. svarende til 50 000 til 70 000 enheder. En stor del af de importerede cykeldele er derfor tilsyneladende blevet benyttet enten på eftersalgsmarkedet (til reparationer) eller til samling og salg af cykler på hjemmemarkedet.

| (61) | Visse eksporterende producenter fremførte, at der findes besværlige importregistreringsprocedurer i Mexico, som øger prisen på varer, der importeres til landet. De fremførte også, at dette registreringssystem forvolder forvridninger på det mexicanske cykelmarked. Endvidere hævdede de, at hjemmemarkedskonkurrencen i Mexico er begrænset, da otte store producenter, som er medlemmer af den mexicanske cykelfabrikantsammenslutning ANAFABI, tegner sig for mere end 75 % af den lokale produktion og således har betydelig styrke til at fastsætte hjemmemarkedspriserne. Det blev desuden fremført, at de mexicanske cykelproducenter er pålagt begrænsninger med hensyn til de mængder, de kan sælge på hjemmemarkedet, da den mexicanske lov om de såkaldte Maquiladora-programmer angiveligt kræver, at indenlandske producenter skal opfylde visse præstationskrav. I henhold til dette program skal et selskab, der ønsker toldfrit at kunne importere råmaterialer med henblik på senere eksport, eksportere mindst 30 % af dets samlede produktion på årsbasis. |
| --- | --- |

(61)

Visse eksporterende producenter fremførte, at der findes besværlige importregistreringsprocedurer i Mexico, som øger prisen på varer, der importeres til landet. De fremførte også, at dette registreringssystem forvolder forvridninger på det mexicanske cykelmarked. Endvidere hævdede de, at hjemmemarkedskonkurrencen i Mexico er begrænset, da otte store producenter, som er medlemmer af den mexicanske cykelfabrikantsammenslutning ANAFABI, tegner sig for mere end 75 % af den lokale produktion og således har betydelig styrke til at fastsætte hjemmemarkedspriserne. Det blev desuden fremført, at de mexicanske cykelproducenter er pålagt begrænsninger med hensyn til de mængder, de kan sælge på hjemmemarkedet, da den mexicanske lov om de såkaldte Maquiladora-programmer angiveligt kræver, at indenlandske producenter skal opfylde visse præstationskrav. I henhold til dette program skal et selskab, der ønsker toldfrit at kunne importere råmaterialer med henblik på senere eksport, eksportere mindst 30 % af dets samlede produktion på årsbasis.

| (62) | For så vidt angår importregistreringsprocedurerne skal det for det første bemærkes, at selv om sådanne procedurer i en vis grad kan gøre import mere besværlig og tidskrævende, konstateredes det, at der under alle omstændigheder importeres betydelige mængder cykler og cykeldele til Mexico, hvilket giver en situation med konkurrence på markedet. De mulige virkninger af sådanne procedurer på markedet, der under alle omstændigheder ikke kan måles direkte, kan derfor ikke betragtes som relevante i denne forbindelse. Derimod skal det med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet bemærkes, at der er omkring 12 større producenter, et stort antal mindre producenter og/eller samlevirksomheder og et stort antal selskaber, der importerer og samler cykler og cykeldele. Alle disse selskaber konkurrerer indbyrdes, hvilket bekræfter, at der er stærk konkurrence på det mexicanske marked. For så vidt angår de store producenters og ANAFABI-medlemmernes magt til at fastsætte hjemmemarkedspriserne blev der ikke ført bevis herfor, og undersøgelsen afslørede intet, der kunne støtte denne påstand. Det forhold, at et antal store producenter tegner sig for en betydelig del af hjemmemarkedet, er ikke i sig selv bevis for, at de kan bestemme priserne. I denne forbindelse skal det yderligere bemærkes, at de to undersøgte mexicanske producenter, som tegnede sig for omkring en tredjedel af den samlede mexicanske produktion, fandtes at have en lav gennemsnitsfortjeneste (lavere end den normale fortjeneste, som klageren påstod kunne opnås på fællesskabsmarkedet uden skadevoldende dumping fra de pågældende lande) på deres cykelrelaterede aktiviteter i stedet for den store fortjeneste, der kunne være forventet, hvis de havde kontrolleret det mexicanske marked. |
| --- | --- |

(62)

For så vidt angår importregistreringsprocedurerne skal det for det første bemærkes, at selv om sådanne procedurer i en vis grad kan gøre import mere besværlig og tidskrævende, konstateredes det, at der under alle omstændigheder importeres betydelige mængder cykler og cykeldele til Mexico, hvilket giver en situation med konkurrence på markedet. De mulige virkninger af sådanne procedurer på markedet, der under alle omstændigheder ikke kan måles direkte, kan derfor ikke betragtes som relevante i denne forbindelse. Derimod skal det med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet bemærkes, at der er omkring 12 større producenter, et stort antal mindre producenter og/eller samlevirksomheder og et stort antal selskaber, der importerer og samler cykler og cykeldele. Alle disse selskaber konkurrerer indbyrdes, hvilket bekræfter, at der er stærk konkurrence på det mexicanske marked. For så vidt angår de store producenters og ANAFABI-medlemmernes magt til at fastsætte hjemmemarkedspriserne blev der ikke ført bevis herfor, og undersøgelsen afslørede intet, der kunne støtte denne påstand. Det forhold, at et antal store producenter tegner sig for en betydelig del af hjemmemarkedet, er ikke i sig selv bevis for, at de kan bestemme priserne. I denne forbindelse skal det yderligere bemærkes, at de to undersøgte mexicanske producenter, som tegnede sig for omkring en tredjedel af den samlede mexicanske produktion, fandtes at have en lav gennemsnitsfortjeneste (lavere end den normale fortjeneste, som klageren påstod kunne opnås på fællesskabsmarkedet uden skadevoldende dumping fra de pågældende lande) på deres cykelrelaterede aktiviteter i stedet for den store fortjeneste, der kunne være forventet, hvis de havde kontrolleret det mexicanske marked.

| (63) | For så vidt angår Maquiladora-programmerne skal det bemærkes, at de to samarbejdsvillige mexicanske producenter ikke fandtes at betale antidumpingtold på importen af dele til cykler, som tegnede sig for op mod 60 % af deres samlede behov til deres produktion af cykler, og som hovedsagelig havde oprindelse i Kina og Taiwan. Imidlertid solgte de begge størstedelen af deres produktion på hjemmemarkedet. Kun en mexicansk producent foretog eksport, og denne eksport udgjorde ikke over 10 % af selskabets samlede salg. Siden 2000 har cykelsektoren været omfattet af de såkaldte sektorfremmeprogrammer (PROSEC), der er etableret ved et regeringsdekret af 30. oktober 2000. PROSEC anvendes på firmaer, som fremstiller færdige varer, der er omfattet af et specifikt sektorfremmeprogram, og som har importeret råmaterialer, der er anført i det pågældende program. I dekretet er der ingen udtrykkelig sammenkædning mellem toldfritagelsen eller –nedsættelsen og eksporten. Alle autoriserede producenter kan importere de råmaterialer og maskiner, der er anført i dekretet, for så vidt som de benyttes til fremstilling af bestemte nærmere angivne varer. Der foretages ingen sondring på grundlag af de importerede varers endelige bestemmelsessted (hjemmemarkedet eller eksportmarkedet). I denne forbindelse skal det bemærkes, at de to samarbejdsvillige producenter ikke fandtes at betale anden told end almindelig told for importen af råmaterialer, der indgik i færdige varer bestemt for hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(63)

For så vidt angår Maquiladora-programmerne skal det bemærkes, at de to samarbejdsvillige mexicanske producenter ikke fandtes at betale antidumpingtold på importen af dele til cykler, som tegnede sig for op mod 60 % af deres samlede behov til deres produktion af cykler, og som hovedsagelig havde oprindelse i Kina og Taiwan. Imidlertid solgte de begge størstedelen af deres produktion på hjemmemarkedet. Kun en mexicansk producent foretog eksport, og denne eksport udgjorde ikke over 10 % af selskabets samlede salg. Siden 2000 har cykelsektoren været omfattet af de såkaldte sektorfremmeprogrammer (PROSEC), der er etableret ved et regeringsdekret af 30. oktober 2000. PROSEC anvendes på firmaer, som fremstiller færdige varer, der er omfattet af et specifikt sektorfremmeprogram, og som har importeret råmaterialer, der er anført i det pågældende program. I dekretet er der ingen udtrykkelig sammenkædning mellem toldfritagelsen eller –nedsættelsen og eksporten. Alle autoriserede producenter kan importere de råmaterialer og maskiner, der er anført i dekretet, for så vidt som de benyttes til fremstilling af bestemte nærmere angivne varer. Der foretages ingen sondring på grundlag af de importerede varers endelige bestemmelsessted (hjemmemarkedet eller eksportmarkedet). I denne forbindelse skal det bemærkes, at de to samarbejdsvillige producenter ikke fandtes at betale anden told end almindelig told for importen af råmaterialer, der indgik i færdige varer bestemt for hjemmemarkedet.

| (64) | En samarbejdsvillig importør fremførte, at arbejdskraftomkostningerne i Mexico er tre gange større end i Vietnam. Som følge heraf er produktionsomkostningerne og salgspriserne højere for den færdige mexicanske vare end for den vietnamesiske vare. Mexico er derfor ikke et passende referenceland. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Vietnam anses for at være et land med overgangsøkonomi. Arbejdskraftomkostningerne for de vietnamesiske producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk status, er ikke frie markedspriser, idet de ikke er et resultat af markedskræfternes spil. Selve formålet med at benytte et referenceland er at afhjælpe virkningerne af sådanne ikke-markedsbaserede priser på selskabernes omkostninger. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(64)

En samarbejdsvillig importør fremførte, at arbejdskraftomkostningerne i Mexico er tre gange større end i Vietnam. Som følge heraf er produktionsomkostningerne og salgspriserne højere for den færdige mexicanske vare end for den vietnamesiske vare. Mexico er derfor ikke et passende referenceland. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Vietnam anses for at være et land med overgangsøkonomi. Arbejdskraftomkostningerne for de vietnamesiske producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk status, er ikke frie markedspriser, idet de ikke er et resultat af markedskræfternes spil. Selve formålet med at benytte et referenceland er at afhjælpe virkningerne af sådanne ikke-markedsbaserede priser på selskabernes omkostninger. Argumentet blev derfor afvist.

| (65) | Det blev endelig fremført, at der er betydelige forskelle mellem den mexicanske cykelsektor og cykelsektoren i Kina, der hovedsagelig skyldtes de anvendte råmaterialer og vilkårene for adgang til råmaterialer. For så vidt angår de anvendte råmaterialer blev det fremført, at de mexicanske producenter kun fremstiller faste (rigide) stel, mens de kinesiske producenter også fremstiller suspensionsstel (med affjedring). For så vidt angår vilkårene for adgang til råmaterialer blev det fremført, at de ikke er sammenlignelige med vilkårene i Kina, da de cykeldele, der leveres på hjemmemarkedet, fremstilles ved hjælp af utidssvarende teknologi. Endvidere er de fra Kina importerede cykeldele pålagt en antidumpingtold på 144 %, hvilket øger omkostningerne. |
| --- | --- |

(65)

Det blev endelig fremført, at der er betydelige forskelle mellem den mexicanske cykelsektor og cykelsektoren i Kina, der hovedsagelig skyldtes de anvendte råmaterialer og vilkårene for adgang til råmaterialer. For så vidt angår de anvendte råmaterialer blev det fremført, at de mexicanske producenter kun fremstiller faste (rigide) stel, mens de kinesiske producenter også fremstiller suspensionsstel (med affjedring). For så vidt angår vilkårene for adgang til råmaterialer blev det fremført, at de ikke er sammenlignelige med vilkårene i Kina, da de cykeldele, der leveres på hjemmemarkedet, fremstilles ved hjælp af utidssvarende teknologi. Endvidere er de fra Kina importerede cykeldele pålagt en antidumpingtold på 144 %, hvilket øger omkostningerne.

| (66) | Med hensyn til forskellene i de anvendte råmaterialer og betingelserne for adgang til disse skal det bemærkes, at det ikke fremgik af undersøgelsen, at der var forskelle mellem cykler fremstillet af mexicanske, kinesiske eller vietnamesiske producenter. De mexicanske producenter fremstiller også cykler med suspensionsstel og modtager hovedsagelig deres cykeldele fra Kina og Taiwan. For så vidt angår den i betragtning 63 nævnte antidumpingtold på importen af cykeldele opkræves der ikke en sådan told. Dette argument blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(66)

Med hensyn til forskellene i de anvendte råmaterialer og betingelserne for adgang til disse skal det bemærkes, at det ikke fremgik af undersøgelsen, at der var forskelle mellem cykler fremstillet af mexicanske, kinesiske eller vietnamesiske producenter. De mexicanske producenter fremstiller også cykler med suspensionsstel og modtager hovedsagelig deres cykeldele fra Kina og Taiwan. For så vidt angår den i betragtning 63 nævnte antidumpingtold på importen af cykeldele opkræves der ikke en sådan told. Dette argument blev derfor afvist.

| (67) | I betragtning af ovenstående kan det mexicanske marked anses for at være repræsentativt og konkurrencepræget. Det konkluderedes derfor, at Mexico var et passende referenceland. |
| --- | --- |

(67)

I betragtning af ovenstående kan det mexicanske marked anses for at være repræsentativt og konkurrencepræget. Det konkluderedes derfor, at Mexico var et passende referenceland.

3.2.   Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet

| (68) | Efter valget af Mexico som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos de to samarbejdsvillige mexicanske producenter. I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for de kinesiske og vietnamesiske producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af bekræftede oplysninger fra producenterne i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales på det mexicanske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, eller på grundlag af den beregnede værdi i Mexico for sammenlignelige varetyper. |
| --- | --- |

(68)

Efter valget af Mexico som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos de to samarbejdsvillige mexicanske producenter. I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for de kinesiske og vietnamesiske producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af bekræftede oplysninger fra producenterne i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales på det mexicanske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, eller på grundlag af den beregnede værdi i Mexico for sammenlignelige varetyper.

| (69) | De to mexicanske producenters hjemmemarkedssalg af samme vare fandtes at være repræsentativt, da det svarede til en betydelig procentdel af eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fra de eksporterende producenter i Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(69)

De to mexicanske producenters hjemmemarkedssalg af samme vare fandtes at være repræsentativt, da det svarede til en betydelig procentdel af eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fra de eksporterende producenter i Kina og Vietnam.

| (70) | Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg af den pågældende type til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner for den pågældende type på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej. |
| --- | --- |

(70)

Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg af den pågældende type til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner for den pågældende type på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej.

| (71) | I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder, men mindst 10 % af det samlede salg af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for sådanne salgstransaktioner lå under enhedsomkostningerne, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner for den pågældende type. |
| --- | --- |

(71)

I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder, men mindst 10 % af det samlede salg af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for sådanne salgstransaktioner lå under enhedsomkostningerne, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner for den pågældende type.

| (72) | For de varetyper, hvor det rentable salg udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type på hjemmemarkedet, fandtes det, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og den normale værdi kunne derfor ikke baseres på hjemmemarkedspriserne i Mexico. |
| --- | --- |

(72)

For de varetyper, hvor det rentable salg udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg af den pågældende type på hjemmemarkedet, fandtes det, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og den normale værdi kunne derfor ikke baseres på hjemmemarkedspriserne i Mexico.

| (73) | For de eksporterede varetyper, der enten ikke blev solgt i normal handel i Mexico eller ikke blev solgt af de mexicanske producenter på hjemmemarkedet, blev beregnede normale værdier benyttet. |
| --- | --- |

(73)

For de eksporterede varetyper, der enten ikke blev solgt i normal handel i Mexico eller ikke blev solgt af de mexicanske producenter på hjemmemarkedet, blev beregnede normale værdier benyttet.

| (74) | For eksporterede varetyper, hvor tilsvarende typer ikke blev solgt i normal handel på det mexicanske hjemmemarked, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af hver producents egne produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (»SG&A-omkostninger«) samt fortjeneste. SG&A-omkostningerne og fortjenesten blev fastlagt på grundlag af det vejede gennemsnit af de SG&A-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de samarbejdsvillige mexicanske producenter havde haft på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel. For eksporterede varetyper, der ikke solgtes på det mexicanske hjemmemarked, blev produktionsomkostningerne for tilsvarende varetyper benyttet ved beregningen af den normale værdi, behørigt justeret for forskelle i fysiske egenskaber i forhold til de eksporterede typer. |
| --- | --- |

(74)

For eksporterede varetyper, hvor tilsvarende typer ikke blev solgt i normal handel på det mexicanske hjemmemarked, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af hver producents egne produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (»SG&A-omkostninger«) samt fortjeneste. SG&A-omkostningerne og fortjenesten blev fastlagt på grundlag af det vejede gennemsnit af de SG&A-omkostninger og den fortjeneste, som hver af de samarbejdsvillige mexicanske producenter havde haft på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel. For eksporterede varetyper, der ikke solgtes på det mexicanske hjemmemarked, blev produktionsomkostningerne for tilsvarende varetyper benyttet ved beregningen af den normale værdi, behørigt justeret for forskelle i fysiske egenskaber i forhold til de eksporterede typer.

3.3.   Fastsættelse af den normale værdi for den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling

| (75) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om Always' hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(75)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om Always' hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.

| (76) | Det konstateredes, at Always ikke solgte samme vare på hjemmemarkedet i Vietnam. Da der ikke var noget hjemmemarkedssalg, blev den normale værdi derfor fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, nemlig på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af SG&A-omkostninger og fortjeneste. |
| --- | --- |

(76)

Det konstateredes, at Always ikke solgte samme vare på hjemmemarkedet i Vietnam. Da der ikke var noget hjemmemarkedssalg, blev den normale værdi derfor fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, nemlig på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af SG&A-omkostninger og fortjeneste.

| (77) | Da Always ikke solgte den pågældende vare eller samme varekategori på hjemmemarkedet, blev de SG&A-omkostninger og den fortjeneste, der skulle tillægges selskabets produktionsomkostninger, fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Disse beløb blev derfor baseret på de vejede gennemsnitlige SG&A-omkostninger og den vejede gennemsnitlige fortjeneste, der gjaldt for producenterne i Mexico ved normal handel. Denne metode blev fundet rimelig i denne situation, da det mexicanske marked blev anset for at være repræsentativt og konkurrencepræget. |
| --- | --- |

(77)

Da Always ikke solgte den pågældende vare eller samme varekategori på hjemmemarkedet, blev de SG&A-omkostninger og den fortjeneste, der skulle tillægges selskabets produktionsomkostninger, fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Disse beløb blev derfor baseret på de vejede gennemsnitlige SG&A-omkostninger og den vejede gennemsnitlige fortjeneste, der gjaldt for producenterne i Mexico ved normal handel. Denne metode blev fundet rimelig i denne situation, da det mexicanske marked blev anset for at være repræsentativt og konkurrencepræget.

| (78) | Always fremførte, at da der ikke var noget hjemmemarkedssalg, burde den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger om eksportsalget til tredjelande. I denne forbindelse skal det bemærkes, at beregningen af den normale værdi på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet er det første alternativ, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 3, for tilfælde, hvor der ikke er et hjemmemarkedssalg. Kommissionen benytter også konsekvent en beregnet normal værdi i stedet for priserne ved eksport til tredjelande som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, når der ikke forekommer et repræsentativt hjemmemarkedssalg. Det bemærkes også, at der ligeledes kan være tale om dumping i forbindelse med eksportsalget til tredjelande. Desuden fremlagde selskabet ikke på noget tidspunkt under undersøgelsen fuldstændige oplysninger om sit salg til tredjelande, hvilket betød, at der ikke forelå oplysninger, som kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi på dette grundlag. Dette krav blev derfor afvist, og den normale værdi blev beregnet i henhold til den første metode i grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(78)

Always fremførte, at da der ikke var noget hjemmemarkedssalg, burde den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger om eksportsalget til tredjelande. I denne forbindelse skal det bemærkes, at beregningen af den normale værdi på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet er det første alternativ, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 3, for tilfælde, hvor der ikke er et hjemmemarkedssalg. Kommissionen benytter også konsekvent en beregnet normal værdi i stedet for priserne ved eksport til tredjelande som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, når der ikke forekommer et repræsentativt hjemmemarkedssalg. Det bemærkes også, at der ligeledes kan være tale om dumping i forbindelse med eksportsalget til tredjelande. Desuden fremlagde selskabet ikke på noget tidspunkt under undersøgelsen fuldstændige oplysninger om sit salg til tredjelande, hvilket betød, at der ikke forelå oplysninger, som kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi på dette grundlag. Dette krav blev derfor afvist, og den normale værdi blev beregnet i henhold til den første metode i grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (79) | Always fremførte yderligere, at det salg, der ikke var sket i normal handel i referencelandet, ikke burde have været udeladt, da den rimelige fortjeneste var blevet fastsat med henblik på beregningen af den normale værdi. Dette kunne imidlertid ikke accepteres, da den fortjeneste, der skulle benyttes til at beregne den normale værdi, analogt med den indledende tekst i artikel 2, stk. 6, ville have været baseret på selskabets oplysninger om produktionen og salget i normal handel, hvis selskabet havde haft et salg på hjemmemarkedet. Det var derfor kun rimeligt, at institutionerne benyttede de mexicanske producenters fortjeneste på deres hjemmemarkedssalg i normal handel, når grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev anvendt. |
| --- | --- |

(79)

Always fremførte yderligere, at det salg, der ikke var sket i normal handel i referencelandet, ikke burde have været udeladt, da den rimelige fortjeneste var blevet fastsat med henblik på beregningen af den normale værdi. Dette kunne imidlertid ikke accepteres, da den fortjeneste, der skulle benyttes til at beregne den normale værdi, analogt med den indledende tekst i artikel 2, stk. 6, ville have været baseret på selskabets oplysninger om produktionen og salget i normal handel, hvis selskabet havde haft et salg på hjemmemarkedet. Det var derfor kun rimeligt, at institutionerne benyttede de mexicanske producenters fortjeneste på deres hjemmemarkedssalg i normal handel, når grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev anvendt.

3.4.   Kina

| (80) | Det fremgik af undersøgelsen, at de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven foretog eksport til både uafhængige og forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(80)

Det fremgik af undersøgelsen, at de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven foretog eksport til både uafhængige og forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet.

| (81) | For eksporten direkte fra de eksporterende producenter i stikprøven til uafhængige kunder i Fællesskabet blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(81)

For eksporten direkte fra de eksporterende producenter i stikprøven til uafhængige kunder i Fællesskabet blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (82) | Hvis salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet, blev eksportprisen beregnet på grundlag af prisen ved videresalg til de første uafhængige kunder. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem importen og de pågældende importørers videresalg af varen, herunder SG&A-omkostninger og told samt en rimelig fortjeneste, jf. artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. En fortjenstmargen på 5 % blev anset for at være rimelig for et marked af denne type, og dette fandtes også at svare til uafhængige importørers fortjeneste. |
| --- | --- |

(82)

Hvis salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet, blev eksportprisen beregnet på grundlag af prisen ved videresalg til de første uafhængige kunder. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem importen og de pågældende importørers videresalg af varen, herunder SG&A-omkostninger og told samt en rimelig fortjeneste, jf. artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. En fortjenstmargen på 5 % blev anset for at være rimelig for et marked af denne type, og dette fandtes også at svare til uafhængige importørers fortjeneste.

| (83) | En samarbejdsvillig eksporterende producent påstod, at den nuværende antidumpingtold ikke burde fratrækkes som en omkostning mellem import og videresalg ved beregningen af selskabets eksportpris, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 10. Selskabet fremførte, at når alle andre omkostninger end antidumpingtolden, som påløber mellem import og videresalg, blev fratrukket dets videresalgspriser, var de beregnede eksportpriser stadig betydeligt højere end den normale værdi, og antidumpingtolden var derfor behørigt afspejlet i videresalgsprisen. Endvidere forhandles videresalgspriserne på grundlag af de anbefalede detailpriser minus den relevante forhandleravance, og antidumpingtolden er derfor behørigt afspejlet i de efterfølgende salgspriser. |
| --- | --- |

(83)

En samarbejdsvillig eksporterende producent påstod, at den nuværende antidumpingtold ikke burde fratrækkes som en omkostning mellem import og videresalg ved beregningen af selskabets eksportpris, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 10. Selskabet fremførte, at når alle andre omkostninger end antidumpingtolden, som påløber mellem import og videresalg, blev fratrukket dets videresalgspriser, var de beregnede eksportpriser stadig betydeligt højere end den normale værdi, og antidumpingtolden var derfor behørigt afspejlet i videresalgsprisen. Endvidere forhandles videresalgspriserne på grundlag af de anbefalede detailpriser minus den relevante forhandleravance, og antidumpingtolden er derfor behørigt afspejlet i de efterfølgende salgspriser.

| (84) | I denne forbindelse skal det bemærkes, at selskabets påstand med henvisning til den normale værdi om, at antidumpingtolden er afspejlet i dets videresalgspriser, betragtes som irrelevant, da det afgørende ved anvendelsen af artikel 11, stk. 10, ikke er ændringer af eksportprisen i forhold til den normale værdi, men hvorledes tolden er blevet afspejlet i en stigning i videresalgspriserne og de efterfølgende salgspriser i Fællesskabet. Da selskabet ikke fremlagde beviser for, at videresalgspriserne eller de efterfølgende priser havde ændret sig i forhold til de for selskabet i tidligere undersøgelser konstaterede eksportpriser, som afgørende kunne dokumentere, at den betalte antidumpingtold rent faktisk var afspejlet i salgspriserne, måtte påstanden afvises. |
| --- | --- |

(84)

I denne forbindelse skal det bemærkes, at selskabets påstand med henvisning til den normale værdi om, at antidumpingtolden er afspejlet i dets videresalgspriser, betragtes som irrelevant, da det afgørende ved anvendelsen af artikel 11, stk. 10, ikke er ændringer af eksportprisen i forhold til den normale værdi, men hvorledes tolden er blevet afspejlet i en stigning i videresalgspriserne og de efterfølgende salgspriser i Fællesskabet. Da selskabet ikke fremlagde beviser for, at videresalgspriserne eller de efterfølgende priser havde ændret sig i forhold til de for selskabet i tidligere undersøgelser konstaterede eksportpriser, som afgørende kunne dokumentere, at den betalte antidumpingtold rent faktisk var afspejlet i salgspriserne, måtte påstanden afvises.

3.5.   Vietnam

| (85) | Det selskab, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foretog hele sit eksportsalg via forretningsmæssigt forbundne forhandlere i tredjelande til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af priserne ved videresalg til uafhængige kunder i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(85)

Det selskab, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foretog hele sit eksportsalg via forretningsmæssigt forbundne forhandlere i tredjelande til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af priserne ved videresalg til uafhængige kunder i Fællesskabet.

| (86) | For de eksporterende producenter, der ikke blev tildelt markedsøkonomisk behandling, måtte eksportprisen fastsættes på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da nogle producenters eksportpriser ikke fandtes pålidelige. Ved fastsættelsen af eksportpriserne blev der derfor ikke taget hensyn til de i betragtning 43 omhandlede eksporterende producenters eksportpriser, og til dette formål blev der kun benyttet eksportpriserne for de producenter, hvis eksportpriser fandtes pålidelige. |
| --- | --- |

(86)

For de eksporterende producenter, der ikke blev tildelt markedsøkonomisk behandling, måtte eksportprisen fastsættes på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da nogle producenters eksportpriser ikke fandtes pålidelige. Ved fastsættelsen af eksportpriserne blev der derfor ikke taget hensyn til de i betragtning 43 omhandlede eksporterende producenters eksportpriser, og til dette formål blev der kun benyttet eksportpriserne for de producenter, hvis eksportpriser fandtes pålidelige.

4.   Sammenligning

| (87) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. På dette grundlag blev der hvor fornødent foretaget justeringer med hensyn til indirekte afgifter, rabatter, handelstrin, transport (herunder håndteringsomkostninger), søfragt og forsikringsudgifter, pakning og kreditomkostninger. Justeringerne af eksportprisen for indenlandsk fragt i eksportlandet og kreditomkostninger blev foretaget på grundlag af de i referencelandet fastsatte omkostninger for selskaber, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Der blev også foretaget justeringer, hvor eksportsalget fandt sted via et forretningsmæssigt forbundet selskab i et andet land end det pågældende land eller Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). |
| --- | --- |

(87)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. På dette grundlag blev der hvor fornødent foretaget justeringer med hensyn til indirekte afgifter, rabatter, handelstrin, transport (herunder håndteringsomkostninger), søfragt og forsikringsudgifter, pakning og kreditomkostninger. Justeringerne af eksportprisen for indenlandsk fragt i eksportlandet og kreditomkostninger blev foretaget på grundlag af de i referencelandet fastsatte omkostninger for selskaber, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Der blev også foretaget justeringer, hvor eksportsalget fandt sted via et forretningsmæssigt forbundet selskab i et andet land end det pågældende land eller Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i).

| (88) | CCCME og eksporterende producenter i Kina fremførte, at det ikke var berettiget at foretage justeringer for indenlandsk transport og for renten for de konstaterede kreditomkostninger i referencelandet, da undersøgelsen ikke havde påvist, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke havde afholdt disse omkostninger på markedsøkonomiske vilkår. I denne forbindelse skal det bemærkes, at alle krav om markedsøkonomisk behandling fra samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev afvist, da det konstateredes, at disse selskaber ikke arbejder på markedsøkonomiske vilkår. Disse selskabers omkostninger kunne derfor ikke bruges, da de ikke følger af en situation, hvor markedsøkonomiske forhold er fremherskende. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(88)

CCCME og eksporterende producenter i Kina fremførte, at det ikke var berettiget at foretage justeringer for indenlandsk transport og for renten for de konstaterede kreditomkostninger i referencelandet, da undersøgelsen ikke havde påvist, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke havde afholdt disse omkostninger på markedsøkonomiske vilkår. I denne forbindelse skal det bemærkes, at alle krav om markedsøkonomisk behandling fra samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev afvist, da det konstateredes, at disse selskaber ikke arbejder på markedsøkonomiske vilkår. Disse selskabers omkostninger kunne derfor ikke bruges, da de ikke følger af en situation, hvor markedsøkonomiske forhold er fremherskende. Argumentet blev derfor afvist.

| (89) | De vietnamesiske selskaber hævdede, at justeringen for provisioner i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), var uberettiget. Selskaberne forklarede, at de forretningsmæssigt forbundne forhandlere i tredjelande kun var »papirselskaber« (dvs. selskaber uden ansatte, som ikke udførte nogen funktioner eller aktiviteter), og at de og de eksporterende producenter i Vietnam burde betragtes som samme økonomiske enheder. I denne forbindelse skal det bemærkes, at disse forhandlere udstedte fakturaer til kunder i Fællesskabet, og at de modtog betaling fra kunderne i Fællesskabet. Desuden skal det bemærkes, at der var en avance på disse forretningsmæssigt forbundne forhandleres salg. I de tilfælde, hvor der forelå reviderede regnskaber for disse forretningsmæssigt forbundne forhandlere, kunne det fastslås, at denne avance var endnu større end justeringen. Denne påstand blev derfor afvist, og justeringen blev bibeholdt med 5 %, da dette niveau blev anset for en rimelig afspejling af de provisioner, der betaltes til uafhængige agenter, der beskæftigede sig med forhandling af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(89)

De vietnamesiske selskaber hævdede, at justeringen for provisioner i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), var uberettiget. Selskaberne forklarede, at de forretningsmæssigt forbundne forhandlere i tredjelande kun var »papirselskaber« (dvs. selskaber uden ansatte, som ikke udførte nogen funktioner eller aktiviteter), og at de og de eksporterende producenter i Vietnam burde betragtes som samme økonomiske enheder. I denne forbindelse skal det bemærkes, at disse forhandlere udstedte fakturaer til kunder i Fællesskabet, og at de modtog betaling fra kunderne i Fællesskabet. Desuden skal det bemærkes, at der var en avance på disse forretningsmæssigt forbundne forhandleres salg. I de tilfælde, hvor der forelå reviderede regnskaber for disse forretningsmæssigt forbundne forhandlere, kunne det fastslås, at denne avance var endnu større end justeringen. Denne påstand blev derfor afvist, og justeringen blev bibeholdt med 5 %, da dette niveau blev anset for en rimelig afspejling af de provisioner, der betaltes til uafhængige agenter, der beskæftigede sig med forhandling af den pågældende vare.

5.   Dumpingmargen

5.1.   Kina

| (90) | Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser pr. varetype. Det fremgik af en sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne for de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, at der var en dumpingmargen på 36,8 % i undersøgelsesperioden. Denne dumpingmargen blev tildelt alle samarbejdsvillige selskaber, både i og uden for stikprøven. |
| --- | --- |

(90)

Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser pr. varetype. Det fremgik af en sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne for de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, at der var en dumpingmargen på 36,8 % i undersøgelsesperioden. Denne dumpingmargen blev tildelt alle samarbejdsvillige selskaber, både i og uden for stikprøven.

| (91) | Sammenligningen af oplysningerne om eksporten til Fællesskabet fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina (i og uden for stikprøven) og den samlede importmængde ifølge Eurostats importstatistikker tydede på, at samarbejdsniveauet var lavt, da denne eksport repræsenterede 54 % af den samlede import til Fællesskabet fra Kina i undersøgelsesperioden. For de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters eksport blev dumpingniveauet derfor fastsat på grundlag af de to kategorier af den pågældende vare (se betragtning 20) med de største margener, som var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven. Denne fremgangsmåde fandtes passende, da der ikke var grund til at antage, at de ikke-samarbejdsvillige producenter foretog dumping af varen på lavere niveau end de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(91)

Sammenligningen af oplysningerne om eksporten til Fællesskabet fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina (i og uden for stikprøven) og den samlede importmængde ifølge Eurostats importstatistikker tydede på, at samarbejdsniveauet var lavt, da denne eksport repræsenterede 54 % af den samlede import til Fællesskabet fra Kina i undersøgelsesperioden. For de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters eksport blev dumpingniveauet derfor fastsat på grundlag af de to kategorier af den pågældende vare (se betragtning 20) med de største margener, som var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven. Denne fremgangsmåde fandtes passende, da der ikke var grund til at antage, at de ikke-samarbejdsvillige producenter foretog dumping af varen på lavere niveau end de eksporterende producenter i stikprøven.

| (92) | Endelig blev der beregnet en gennemsnitlig dumpingmargen for landet som helhed, hvor cif-værdien for hver gruppe eksportører (samarbejdsvillige og andre) blev benyttet som faktor ved vægtningen. Den fastsatte landsdækkende dumpingmargen udgjorde 48,5 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(92)

Endelig blev der beregnet en gennemsnitlig dumpingmargen for landet som helhed, hvor cif-værdien for hver gruppe eksportører (samarbejdsvillige og andre) blev benyttet som faktor ved vægtningen. Den fastsatte landsdækkende dumpingmargen udgjorde 48,5 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

| (93) | CCCME fremførte, at den fremgangsmåde, der var blevet fulgt ved fastsættelsen af dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, er uforenelig med den metode som Kommissionen fulgte i den tidligere udløbsundersøgelse vedrørende importen af cykler fra Kina, og at dette kunne medføre urimeligt kunstige resultater inden for rammerne af en enkelt procedure. Dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev i den tidligere udløbsundersøgelse beregnet på grundlag af Eurostats tal for den gennemsnitlige eksportpris for alle transaktioner efter fratrækning af de samarbejdsvillige producenters eksport. Det blev yderligere fremført, at Kommissionen ved at fastsætte den samlede dumping på grundlag af den antagelse, at de ikke-samarbejdsvillige selskaber ikke foretog dumping af den pågældende vare på et lavere niveau end de samarbejdsvillige eksporterende producenter, ikke havde taget hensyn til de specifikke typer, der eksporteredes af ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, hvorimod de foreliggende faktiske oplysninger bør benyttes med særlig forsigtighed i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 8, og artikel 18, stk. 6, samt punkt 7 i bilag II til WTO's antidumpingaftale. |
| --- | --- |

(93)

CCCME fremførte, at den fremgangsmåde, der var blevet fulgt ved fastsættelsen af dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, er uforenelig med den metode som Kommissionen fulgte i den tidligere udløbsundersøgelse vedrørende importen af cykler fra Kina, og at dette kunne medføre urimeligt kunstige resultater inden for rammerne af en enkelt procedure. Dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev i den tidligere udløbsundersøgelse beregnet på grundlag af Eurostats tal for den gennemsnitlige eksportpris for alle transaktioner efter fratrækning af de samarbejdsvillige producenters eksport. Det blev yderligere fremført, at Kommissionen ved at fastsætte den samlede dumping på grundlag af den antagelse, at de ikke-samarbejdsvillige selskaber ikke foretog dumping af den pågældende vare på et lavere niveau end de samarbejdsvillige eksporterende producenter, ikke havde taget hensyn til de specifikke typer, der eksporteredes af ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, hvorimod de foreliggende faktiske oplysninger bør benyttes med særlig forsigtighed i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 8, og artikel 18, stk. 6, samt punkt 7 i bilag II til WTO's antidumpingaftale.

| (94) | I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at den metode, der blev benyttet i den tidligere udløbsundersøgelse, blev anset for egnet til at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet dumping. I denne forbindelse fandt institutionerne, at der kunne fastsættes en dumpingmargen, der ikke var helt nøjagtig, da denne margen ikke ville blive anvendt i praksis. I forbindelse med den aktuelle undersøgelse var det nødvendigt at beregne en mere præcis dumpingmargen. Til dette formål blev de ikke-samarbejdsvillige kinesiske producenters eksportmængde fastsat på grundlag af tal fra Eurostat. For så vidt angår eksportprisen ansås Eurostats tal ikke for et passende informationsgrundlag, da det ikke var oplyst, hvilke specifikke typer de ikke-samarbejdsvillige selskaber eksporterede, og en sammenligning med den vejede gennemsnitlige normale værdi i referencelandet ville derfor ikke nødvendigvis afspejle disse eksportørers dumpingmargen. Hvis den af CCCME foreslåede metode var blevet anvendt, ville den samlede dumpingmargen desuden have været væsentligt højere, nemlig mere end dobbelt så stor. Det blev derfor anset for at være mere hensigtsmæssigt at benytte de to kategorier af den pågældende vare med de højeste margener, som var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 8, og artikel 18, stk. 6, samt punkt 7 i bilag II til WTO's antidumpingaftale. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(94)

I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at den metode, der blev benyttet i den tidligere udløbsundersøgelse, blev anset for egnet til at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet dumping. I denne forbindelse fandt institutionerne, at der kunne fastsættes en dumpingmargen, der ikke var helt nøjagtig, da denne margen ikke ville blive anvendt i praksis. I forbindelse med den aktuelle undersøgelse var det nødvendigt at beregne en mere præcis dumpingmargen. Til dette formål blev de ikke-samarbejdsvillige kinesiske producenters eksportmængde fastsat på grundlag af tal fra Eurostat. For så vidt angår eksportprisen ansås Eurostats tal ikke for et passende informationsgrundlag, da det ikke var oplyst, hvilke specifikke typer de ikke-samarbejdsvillige selskaber eksporterede, og en sammenligning med den vejede gennemsnitlige normale værdi i referencelandet ville derfor ikke nødvendigvis afspejle disse eksportørers dumpingmargen. Hvis den af CCCME foreslåede metode var blevet anvendt, ville den samlede dumpingmargen desuden have været væsentligt højere, nemlig mere end dobbelt så stor. Det blev derfor anset for at være mere hensigtsmæssigt at benytte de to kategorier af den pågældende vare med de højeste margener, som var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 8, og artikel 18, stk. 6, samt punkt 7 i bilag II til WTO's antidumpingaftale. Argumentet blev derfor afvist.

5.2.   Vietnam

| (95) | Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser pr. varetype. Det fremgik af en sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne for den vietnamesiske eksporterende producent, der var indrømmet markedsøkonomisk behandling, at der var en dumpingmargen på 15,8 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(95)

Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser pr. varetype. Det fremgik af en sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne for den vietnamesiske eksporterende producent, der var indrømmet markedsøkonomisk behandling, at der var en dumpingmargen på 15,8 % i undersøgelsesperioden.

| (96) | Sammenligningen af de oplysninger om eksporten til Fællesskabet, der var afgivet af de vietnamesiske eksporterende producenter, og den samlede importmængde med oprindelse i Vietnam tydede på, at samarbejdsniveauet var højt, da denne eksport repræsenterede over 95 % af den samlede import til Fællesskabet fra Vietnam i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(96)

Sammenligningen af de oplysninger om eksporten til Fællesskabet, der var afgivet af de vietnamesiske eksporterende producenter, og den samlede importmængde med oprindelse i Vietnam tydede på, at samarbejdsniveauet var højt, da denne eksport repræsenterede over 95 % af den samlede import til Fællesskabet fra Vietnam i undersøgelsesperioden.

| (97) | Da graden af samarbejde som nævnt i betragtning 96 var høj, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og hvis oplysninger om eksportpriserne kunne anses for at være pålidelige, jf. betragtning 85. Der blev derfor fastsat en landsdækkende dumpingmargen på 34,5 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, for alle andre eksporterende producenter i Vietnam. |
| --- | --- |

(97)

Da graden af samarbejde som nævnt i betragtning 96 var høj, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og hvis oplysninger om eksportpriserne kunne anses for at være pålidelige, jf. betragtning 85. Der blev derfor fastsat en landsdækkende dumpingmargen på 34,5 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, for alle andre eksporterende producenter i Vietnam.

D.   SKADE

1.   Virkninger af den konkurrencebegrænsende adfærd

| (98) | I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at de nederlandske konkurrencemyndigheder havde idømt to datterselskaber (Batavus N.V. og Koga N.V.) af en fællesskabsproducent i stikprøven, Accell Group N.V., en bøde for deltagelse i konkurrencebegrænsende adfærd (7). Overtrædelsen vedrørte en aftale mellem de to datterselskaber og to andre fællesskabsproducenter (uden for stikprøven) og Giant Europe B.V. (der er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske eksportør Giant China Co. Ltd) om fælles minimumsprislister (priskartel) for cykler, som blev anvendt i detailleddet på det nederlandske cykelmarked. Det skal bemærkes, at Accell Group N.V. har appelleret til de nederlandske konkurrencemyndigheder mod beslutningen vedrørende priskartellet. |
| --- | --- |

(98)

I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at de nederlandske konkurrencemyndigheder havde idømt to datterselskaber (Batavus N.V. og Koga N.V.) af en fællesskabsproducent i stikprøven, Accell Group N.V., en bøde for deltagelse i konkurrencebegrænsende adfærd (7). Overtrædelsen vedrørte en aftale mellem de to datterselskaber og to andre fællesskabsproducenter (uden for stikprøven) og Giant Europe B.V. (der er forretningsmæssigt forbundet med den kinesiske eksportør Giant China Co. Ltd) om fælles minimumsprislister (priskartel) for cykler, som blev anvendt i detailleddet på det nederlandske cykelmarked. Det skal bemærkes, at Accell Group N.V. har appelleret til de nederlandske konkurrencemyndigheder mod beslutningen vedrørende priskartellet.

| (99) | Priskartellet fandt sted i cykelsæsonen 2001 (1.9.2000-31.8.2001). Undersøgelsen vedrørende dumping og skade i de aktuelle undersøgelser omfatter perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004, mens undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade dækker perioden fra januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden. Der er derfor et sammenfald mellem den konkurrencebegrænsende adfærd og den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

Priskartellet fandt sted i cykelsæsonen 2001 (1.9.2000-31.8.2001). Undersøgelsen vedrørende dumping og skade i de aktuelle undersøgelser omfatter perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004, mens undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade dækker perioden fra januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden. Der er derfor et sammenfald mellem den konkurrencebegrænsende adfærd og den betragtede periode.

| (100) | I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den konkurrencebegrænsende adfærd har haft en vis indvirkning på en del af fællesskabsmarkedet, nemlig det nederlandske marked, i en del af den betragtede periode og derved på skadesindikatorerne for de fællesskabsproducenter, der deltog i kartellet. Det har været almindelig praksis i sager, hvor offentlige myndigheder har truffet afgørelser om priskarteller, at anvende en særlig forsigtig fremgangsmåde, selv når sådanne afgørelser stadig er genstand for appel. For at undgå enhver tvivl om, at de samlede resultater for den af stikprøven omfattede fællesskabsproducent Arcell Group N.V. kan være blevet påvirket af den konkurrencebegrænsende adfærd, som nogle af dens datterselskaber har udvist, er det blevet besluttet at udelukke denne producent fra skadesanalysen, selv om det blev konstateret, at kun nogle af selskaberne i koncernen deltog i den konkurrencebegrænsende adfærd. For så vidt angår den konkurrencebegrænsende adfærd, som blev udvist af de øvrige to fællesskabsproducenter, der også deltog i kartellet, bemærkes det, at de ikke indgik i stikprøven af producenter i Fællesskabet. Da kartellet var baseret på fælles minimumsprislister, vil den sandsynlige virkning af kartellet på disse to producenters resultater være afspejlet i priserne og fortjenstniveauet. Da der ikke er foretaget nogen vurdering af udviklingen i priser og rentabilitet for de fællesskabsproducenter, der ikke indgik i stikprøven, har disse to selskabers deltagelse i kartellet ingen indvirkning på skadesanalysen. Det blev også overvejet, om den konkurrencebegrænsende adfærd på en del af fællesskabsmarkedet også kan have påvirket resultaterne for de øvrige fællesskabsproducenter i stikprøven. Det blev imidlertid konstateret, at disse producenters aktiviteter på det nederlandske marked var yderst begrænsede i den betragtede periode (under 1 % af det samlede antal solgte cykler). Desuden udgør forbruget på det nederlandske marked kun 7 % af det samlede forbrug i Fællesskabet, og kartellet eksisterede desuden kun kortvarigt. Det anses derfor ikke for nødvendigt at justere undersøgelsesresultaterne vedrørende skade for så vidt angår disse andre producenters resultater. |
| --- | --- |

(100)

I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den konkurrencebegrænsende adfærd har haft en vis indvirkning på en del af fællesskabsmarkedet, nemlig det nederlandske marked, i en del af den betragtede periode og derved på skadesindikatorerne for de fællesskabsproducenter, der deltog i kartellet. Det har været almindelig praksis i sager, hvor offentlige myndigheder har truffet afgørelser om priskarteller, at anvende en særlig forsigtig fremgangsmåde, selv når sådanne afgørelser stadig er genstand for appel. For at undgå enhver tvivl om, at de samlede resultater for den af stikprøven omfattede fællesskabsproducent Arcell Group N.V. kan være blevet påvirket af den konkurrencebegrænsende adfærd, som nogle af dens datterselskaber har udvist, er det blevet besluttet at udelukke denne producent fra skadesanalysen, selv om det blev konstateret, at kun nogle af selskaberne i koncernen deltog i den konkurrencebegrænsende adfærd. For så vidt angår den konkurrencebegrænsende adfærd, som blev udvist af de øvrige to fællesskabsproducenter, der også deltog i kartellet, bemærkes det, at de ikke indgik i stikprøven af producenter i Fællesskabet. Da kartellet var baseret på fælles minimumsprislister, vil den sandsynlige virkning af kartellet på disse to producenters resultater være afspejlet i priserne og fortjenstniveauet. Da der ikke er foretaget nogen vurdering af udviklingen i priser og rentabilitet for de fællesskabsproducenter, der ikke indgik i stikprøven, har disse to selskabers deltagelse i kartellet ingen indvirkning på skadesanalysen. Det blev også overvejet, om den konkurrencebegrænsende adfærd på en del af fællesskabsmarkedet også kan have påvirket resultaterne for de øvrige fællesskabsproducenter i stikprøven. Det blev imidlertid konstateret, at disse producenters aktiviteter på det nederlandske marked var yderst begrænsede i den betragtede periode (under 1 % af det samlede antal solgte cykler). Desuden udgør forbruget på det nederlandske marked kun 7 % af det samlede forbrug i Fællesskabet, og kartellet eksisterede desuden kun kortvarigt. Det anses derfor ikke for nødvendigt at justere undersøgelsesresultaterne vedrørende skade for så vidt angår disse andre producenters resultater.

| (101) | Desuden blev det overvejet, om skadesbilledet ville have været væsentligt anderledes, hvis Accell Group N.V. havde været omfattet af skadesanalysen. Selv om oplysningerne vedrørende Accell Group N.V. var blevet taget i betragtning, ville udviklingen med hensyn til skade samlet set dog have været uændret i forhold til ovenstående. |
| --- | --- |

(101)

Desuden blev det overvejet, om skadesbilledet ville have været væsentligt anderledes, hvis Accell Group N.V. havde været omfattet af skadesanalysen. Selv om oplysningerne vedrørende Accell Group N.V. var blevet taget i betragtning, ville udviklingen med hensyn til skade samlet set dog have været uændret i forhold til ovenstående.

| (102) | Da kartellet var aktivt i cykelsæsonen 2001, havde deltagelsen af Giant Europe B.V. ingen indvirkning på undersøgelsesresultaterne for den forretningsmæssigt forbundne eksportør for så vidt angår undersøgelsesperioden i den aktuelle antidumpingundersøgelse. |
| --- | --- |

(102)

Da kartellet var aktivt i cykelsæsonen 2001, havde deltagelsen af Giant Europe B.V. ingen indvirkning på undersøgelsesresultaterne for den forretningsmæssigt forbundne eksportør for så vidt angår undersøgelsesperioden i den aktuelle antidumpingundersøgelse.

2.   Produktionen i Fællesskabet

| (103) | I forbindelse med den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af:






  — | 8 producenter i stikprøven |
| --- | --- | --- |

(103)

I forbindelse med den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af:

—

8 producenter i stikprøven

| — | 12 andre producenter i Fællesskabet, som var med til at indgive klagen |
| --- | --- |

—

12 andre producenter i Fællesskabet, som var med til at indgive klagen

| — | 39 andre producenter i Fællesskabet, som støttede klagen. |
| --- | --- |

—

39 andre producenter i Fællesskabet, som støttede klagen.

3.   Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (104) | De klagende fællesskabsproducenter (såvel i som uden for stikprøven) og de øvrige producenter i Fællesskabet (såvel i som uden for stikprøven), som støttede klagen, der reagerede på udtagningen af stikprøven og erklærede sig villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for mere end 80 % af den samlede produktion af den pågældende vare i Fællesskabet. De blev derfor anset for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som defineret i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. De resterende ikke-klagende producenter i Fællesskabet modsatte sig ikke undersøgelserne. Fællesskabsproducenterne i stikprøven tegnede sig efter udelukkelsen af en af producenterne (som beskrevet i betragtning 98 til 101) (i det følgende benævnt »producenterne i stikprøven«) for omkring 37 % af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(104)

De klagende fællesskabsproducenter (såvel i som uden for stikprøven) og de øvrige producenter i Fællesskabet (såvel i som uden for stikprøven), som støttede klagen, der reagerede på udtagningen af stikprøven og erklærede sig villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for mere end 80 % af den samlede produktion af den pågældende vare i Fællesskabet. De blev derfor anset for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som defineret i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. De resterende ikke-klagende producenter i Fællesskabet modsatte sig ikke undersøgelserne. Fællesskabsproducenterne i stikprøven tegnede sig efter udelukkelsen af en af producenterne (som beskrevet i betragtning 98 til 101) (i det følgende benævnt »producenterne i stikprøven«) for omkring 37 % af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

4.   Forbruget i Fællesskabet

| (105) | EF-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger i klagen. Oplysningerne i klagen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(105)

EF-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger i klagen. Oplysningerne i klagen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Fællesskabet.

| (106) | Det åbenbare forbrug i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af alle EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet som ovenfor anslået plus Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande. |
| --- | --- |

(106)

Det åbenbare forbrug i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af alle EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet som ovenfor anslået plus Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.

| (107) | Forbruget i Fællesskabet faldt med 10 % i begyndelsen af den betragtede periode, nemlig fra 17 348 000 stk. i 2000 til 15 695 000 stk. i 2002. Derefter steg forbruget gradvist til 18 037 000 stk. i undersøgelsesperioden. I løbet af den betragtede periode steg forbruget med 4 %. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:










  Forbrug | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheder | 17 348 000 | 15 236 000 | 15 695 000 | 17 336 000 | 18 037 000 |
| Indeks | 100 | 87 | 90 | 100 | 104 |

(107)

Forbruget i Fællesskabet faldt med 10 % i begyndelsen af den betragtede periode, nemlig fra 17 348 000 stk. i 2000 til 15 695 000 stk. i 2002. Derefter steg forbruget gradvist til 18 037 000 stk. i undersøgelsesperioden. I løbet af den betragtede periode steg forbruget med 4 %. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:

Forbrug

2000

2001

2002

2003

UP

Enheder

17 348 000

15 236 000

15 695 000

17 336 000

18 037 000

Indeks

100

87

90

100

104

5.   Import af cykler fra Kina og Vietnam

5.1.   Kumulering

| (108) | Kommissionen overvejede endvidere, om importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam (»de pågældende lande«) skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen overvejede endvidere, om importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam (»de pågældende lande«) skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

| (109) | Det fastsættes i denne bestemmelse, at følgevirkningerne af import fra to eller flere lande, der samtidig er omfattet af samme undersøgelse, vurderes kumulativt, hvis i) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, ii) den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og iii) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og den i Fællesskabet fremstillede vare. |
| --- | --- |

(109)

Det fastsættes i denne bestemmelse, at følgevirkningerne af import fra to eller flere lande, der samtidig er omfattet af samme undersøgelse, vurderes kumulativt, hvis i) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, ii) den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og iii) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.

| (110) | Som ovenfor anført fremgår det af de aktuelle undersøgelser, at dumpingmargenerne for Kina og Vietnam er langt over ubetydelighedsgrænsen, og importmængden fra de pågældende lande er ikke ubetydelig i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 7 (deres markedsandele udgjorde henholdsvis 4,07 % og 8,70 % i undersøgelsesperioden). |
| --- | --- |

(110)

Som ovenfor anført fremgår det af de aktuelle undersøgelser, at dumpingmargenerne for Kina og Vietnam er langt over ubetydelighedsgrænsen, og importmængden fra de pågældende lande er ikke ubetydelig i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 7 (deres markedsandele udgjorde henholdsvis 4,07 % og 8,70 % i undersøgelsesperioden).

| (111) | For at afgøre, om en kumulativ vurdering er hensigtsmæssig på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og samme vare fremstillet i Fællesskabet, har Kommissionen på grundlag af tal fra Eurostat analyseret eksportørernes markedsadfærd med hensyn til eksportpriser og -mængde. |
| --- | --- |

(111)

For at afgøre, om en kumulativ vurdering er hensigtsmæssig på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer og samme vare fremstillet i Fællesskabet, har Kommissionen på grundlag af tal fra Eurostat analyseret eksportørernes markedsadfærd med hensyn til eksportpriser og -mængde.

| (112) | Det fandtes, at kinesiske og vietnamesiske producenter udviste samme adfærd med hensyn til eksportpriser. Disse lande har sænket deres gennemsnitlige enhedssalgspriser på cykler med henholdsvis 22 % og 52 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(112)

Det fandtes, at kinesiske og vietnamesiske producenter udviste samme adfærd med hensyn til eksportpriser. Disse lande har sænket deres gennemsnitlige enhedssalgspriser på cykler med henholdsvis 22 % og 52 % i den betragtede periode.

| (113) | Som nævnt i betragtning 110 har begge lande betydelige markedsandele i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(113)

Som nævnt i betragtning 110 har begge lande betydelige markedsandele i Fællesskabet.

| (114) | Som ovenfor nævnt (se betragtning 19 ff.) er det endvidere konkluderet, at den pågældende vare importeret fra Kina og Vietnam og fremstillet af EF-erhvervsgrenen skal betragtes som identiske med hensyn til indbyrdes udskiftelighed, og at de således konkurrerer med hinanden type for type. |
| --- | --- |

(114)

Som ovenfor nævnt (se betragtning 19 ff.) er det endvidere konkluderet, at den pågældende vare importeret fra Kina og Vietnam og fremstillet af EF-erhvervsgrenen skal betragtes som identiske med hensyn til indbyrdes udskiftelighed, og at de således konkurrerer med hinanden type for type.

| (115) | Det blev således fastslået, at eksporten af den pågældende vare fra de pågældende lande konkurrerer med cykler fremstillet af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(115)

Det blev således fastslået, at eksporten af den pågældende vare fra de pågældende lande konkurrerer med cykler fremstillet af EF-erhvervsgrenen.

| (116) | Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte visse interesserede parter, at det ikke var berettiget at foretage kumulering, da de cykelmodeller, der importeres fra Kina og Vietnam, er forskellige. Af en sammenligning af de importerede varer model for model fremgår det imidlertid, at der ikke blot er et betydeligt sammenfald mellem de fra Kina og Vietnam importerede cykler og de cykler, der fremstilles af fællesskabsproducenterne i stikprøven, men at der også er et betydeligt sammenfald mellem de modeller, der importeres fra Kina, og de modeller, der importeres fra Vietnam. Det blev også påstået, at de markedssegmenter, hvor de vietnamesiske eksportører solgte deres cykler, var forskellige fra de segmenter, der blev betjent af de kinesiske eksportører og fællesskabsproducenterne, hvilket berettigede en anden pris. Denne påstand blev imidlertid ikke støttet af nogen dokumentation. Det fremgår endvidere, at cykler fra Vietnam er tilstede i de forskellige markedssegmenter i visse medlemsstater, hvor den vietnamesiske import har en betydelig markedsandel. Begge påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(116)

Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte visse interesserede parter, at det ikke var berettiget at foretage kumulering, da de cykelmodeller, der importeres fra Kina og Vietnam, er forskellige. Af en sammenligning af de importerede varer model for model fremgår det imidlertid, at der ikke blot er et betydeligt sammenfald mellem de fra Kina og Vietnam importerede cykler og de cykler, der fremstilles af fællesskabsproducenterne i stikprøven, men at der også er et betydeligt sammenfald mellem de modeller, der importeres fra Kina, og de modeller, der importeres fra Vietnam. Det blev også påstået, at de markedssegmenter, hvor de vietnamesiske eksportører solgte deres cykler, var forskellige fra de segmenter, der blev betjent af de kinesiske eksportører og fællesskabsproducenterne, hvilket berettigede en anden pris. Denne påstand blev imidlertid ikke støttet af nogen dokumentation. Det fremgår endvidere, at cykler fra Vietnam er tilstede i de forskellige markedssegmenter i visse medlemsstater, hvor den vietnamesiske import har en betydelig markedsandel. Begge påstande blev derfor afvist.

| (117) | På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at alle betingelser for kumulering af importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam var opfyldt. |
| --- | --- |

(117)

På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at alle betingelser for kumulering af importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam var opfyldt.

5.2.   Dumpingimportens mængde og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina og Vietnam

| (118) | Den importerede mængde af den pågældende vare blev fastsat på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Antallet af cykler med oprindelse i og importeret fra Kina steg med 472 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Der blev importeret mere end 55 gange så mange cykler fra Kina i undersøgelsesperioden end i undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse (1.9.1997-31.8.1998), hvor der blev importeret 13 651 cykler. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg importen af cykler med oprindelse i Vietnam med 413 %. Kumulativt set er importen fra de to lande mellem 2000 og undersøgelsesperioden steget fra 435 373 stk. til 2 311 638 stk., dvs. med 431 %. |
| --- | --- |

(118)

Den importerede mængde af den pågældende vare blev fastsat på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Antallet af cykler med oprindelse i og importeret fra Kina steg med 472 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Der blev importeret mere end 55 gange så mange cykler fra Kina i undersøgelsesperioden end i undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse (1.9.1997-31.8.1998), hvor der blev importeret 13 651 cykler. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg importen af cykler med oprindelse i Vietnam med 413 %. Kumulativt set er importen fra de to lande mellem 2000 og undersøgelsesperioden steget fra 435 373 stk. til 2 311 638 stk., dvs. med 431 %.

| (119) | Da forbruget i den betragtede periode kun er steget med 4 %, er markedsandelen for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina steget fra 0,73 % i 2000 til 4,07 % i undersøgelsesperioden, mens markedsandelen for den vietnamesiske vare er steget fra 1,77 % i 2000 til 8,70 % i undersøgelsesperioden. Den kumulerede markedsandel er derfor steget fra 2,50 % i 2000 til 12,77 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(119)

Da forbruget i den betragtede periode kun er steget med 4 %, er markedsandelen for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina steget fra 0,73 % i 2000 til 4,07 % i undersøgelsesperioden, mens markedsandelen for den vietnamesiske vare er steget fra 1,77 % i 2000 til 8,70 % i undersøgelsesperioden. Den kumulerede markedsandel er derfor steget fra 2,50 % i 2000 til 12,77 % i undersøgelsesperioden.

| (120) | Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina og Vietnam i den betragtede periode fremgår af følgende tabeller:










  Import Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (enheder) | 128 091 | 257 728 | 561 706 | 707 351 | 733 901 |
| Indeks | 100 | 201 | 438 | 552 | 572 |
| Markedsandel i % | 0,73 | 1,68 | 3,58 | 4,08 | 4,07 |
| Import Vietnam | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| Mængde (enheder) | 307 282 | 586 051 | 766 680 | 1 457 245 | 1 577 737 |
| Indeks | 100 | 191 | 250 | 474 | 513 |
| Markedsandel i % | 1,77 | 3,84 | 4,88 | 8,40 | 8,70 |

(120)

Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina og Vietnam i den betragtede periode fremgår af følgende tabeller:

Import Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Mængde (enheder)

128 091

257 728

561 706

707 351

733 901

Indeks

100

201

438

552

572

Markedsandel i %

0,73

1,68

3,58

4,08

4,07

Import Vietnam

2000

2001

2002

2003

UP

Mængde (enheder)

307 282

586 051

766 680

1 457 245

1 577 737

Indeks

100

191

250

474

513

Markedsandel i %

1,77

3,84

4,88

8,40

8,70

| Import Kumuleret | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (enheder) | 435 373 | 843 779 | 1 328 386 | 2 164 596 | 2 311 638 |
| Indeks | 100 | 194 | 305 | 497 | 531 |
| Markedsandel ix | 2,50 | 5,52 | 8,46 | 12,48 | 12,77 |
| Indeks | 100 | 220 | 338 | 499 | 510 |

Import Kumuleret

2000

2001

2002

2003

UP

Mængde (enheder)

435 373

843 779

1 328 386

2 164 596

2 311 638

Indeks

100

194

305

497

531

Markedsandel ix

2,50

5,52

8,46

12,48

12,77

Indeks

100

220

338

499

510

6.   Priserne på de importerede varer

a)   Prisudvikling

| (121) | Eurostats tal kunne af følgende årsager kun i begrænset omfang benyttes til at fastslå prisudviklingen for dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden:
  Det er blevet fastslået, at de på Eurostats oplysninger baserede importpriser ikke tager hensyn til de forskellige varetyper og de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Gennemsnitspriserne pr. land er stærkt påvirket af hvert enkelt lands varesortiment. Det fremgik af en sammenligning model for model af importen fra de samarbejdsvillige eksportører, at der selv inden for samme varetyper og modeller er betydelige prisforskelle afhængig af cyklernes bestanddele. Desuden konstateredes det, at de importpriser, som var baseret på de varetyper, der konstateredes hos de samarbejdsvillige eksportører, virkelig afspejler prisforskellene mellem cykler med oprindelse i Kina og Vietnam og cykler fremstillet af EF-erhvervsgrenen. De priser, der fandtes i Eurostat, var derfor utilstrækkelige i forbindelse med denne undersøgelse. Eurostats importpriser for Kina og Vietnam kan kun bruges som en indikator for prisudviklingen for hvert enkelt land, men er ikke brugbare ved en sammenligning af salgspriserne for forskellige lande og Fællesskabet. |
| --- | --- |

(121)

Eurostats tal kunne af følgende årsager kun i begrænset omfang benyttes til at fastslå prisudviklingen for dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden:

Det er blevet fastslået, at de på Eurostats oplysninger baserede importpriser ikke tager hensyn til de forskellige varetyper og de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Gennemsnitspriserne pr. land er stærkt påvirket af hvert enkelt lands varesortiment. Det fremgik af en sammenligning model for model af importen fra de samarbejdsvillige eksportører, at der selv inden for samme varetyper og modeller er betydelige prisforskelle afhængig af cyklernes bestanddele. Desuden konstateredes det, at de importpriser, som var baseret på de varetyper, der konstateredes hos de samarbejdsvillige eksportører, virkelig afspejler prisforskellene mellem cykler med oprindelse i Kina og Vietnam og cykler fremstillet af EF-erhvervsgrenen. De priser, der fandtes i Eurostat, var derfor utilstrækkelige i forbindelse med denne undersøgelse. Eurostats importpriser for Kina og Vietnam kan kun bruges som en indikator for prisudviklingen for hvert enkelt land, men er ikke brugbare ved en sammenligning af salgspriserne for forskellige lande og Fællesskabet.

| (122) | Ifølge Eurostats oplysninger faldt de vejede gennemsnitlige priser — herunder angivet i indeksform — på importen fra Kina og Vietnam med henholdsvis 22 % og 52 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Kumulativt faldt de gennemsnitlige salgspriser med 50 %. De detaljerede tal er som følger:










  Importpriser | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Kina) | | | | | |
| Indeks | 100 | 83 | 70 | 75 | 78 |
| (Vietnam) | | | | | |
| Indeks | 100 | 82 | 71 | 49 | 48 |
| (kumuleret) | | | | | |
| Indeks | 100 | 81 | 62 | 50 | 50 |

(122)

Ifølge Eurostats oplysninger faldt de vejede gennemsnitlige priser — herunder angivet i indeksform — på importen fra Kina og Vietnam med henholdsvis 22 % og 52 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Kumulativt faldt de gennemsnitlige salgspriser med 50 %. De detaljerede tal er som følger:

Importpriser

2000

2001

2002

2003

UP

(Kina)

Indeks

100

83

70

75

78

(Vietnam)

Indeks

100

82

71

49

48

(kumuleret)

Indeks

100

81

62

50

50

b)   Prisunderbud

| (123) | For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina og Vietnam baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af de eksporterende producenter i stikprøven og fællesskabsproducenterne i stikprøven. Denne analyse tog hensyn til de eksporterende producenters faktiske eksportpriser (cif, Fællesskabets grænse) og, for Kinas vedkommende, både med og uden antidumpingtold. De relevante salgspriser for EF-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. I undersøgelsesperioden var der for de forskellige varetyper, som var defineret i spørgeskemaet, for Kina en underbudsmargen på 53 % uden antidumpingtold og på 39 % med told. For Vietnam var der en underbudsmargen på mellem 25 % og 60 %. I denne forbindelse skal det bemærkes, at de vejede gennemsnitlige kinesiske og vietnamesiske salgspriser pr. varetype er væsentligt højere end de importpriser, der er baseret på Eurostats oplysninger. Dette styrker den i betragtning 121 nævnte konklusion om, at varesortimentet klart påvirker salgspriserne mellem lande. |
| --- | --- |

(123)

For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina og Vietnam baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af de eksporterende producenter i stikprøven og fællesskabsproducenterne i stikprøven. Denne analyse tog hensyn til de eksporterende producenters faktiske eksportpriser (cif, Fællesskabets grænse) og, for Kinas vedkommende, både med og uden antidumpingtold. De relevante salgspriser for EF-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. I undersøgelsesperioden var der for de forskellige varetyper, som var defineret i spørgeskemaet, for Kina en underbudsmargen på 53 % uden antidumpingtold og på 39 % med told. For Vietnam var der en underbudsmargen på mellem 25 % og 60 %. I denne forbindelse skal det bemærkes, at de vejede gennemsnitlige kinesiske og vietnamesiske salgspriser pr. varetype er væsentligt højere end de importpriser, der er baseret på Eurostats oplysninger. Dette styrker den i betragtning 121 nævnte konklusion om, at varesortimentet klart påvirker salgspriserne mellem lande.

7.   EF-erhvervsgrenens situation

| (124) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Denne analyse blev foretaget for selskaberne i stikprøven som anført i betragtning 15, dog undtagen det i betragtning 100 omhandlede selskab. For de indikatorer, hvor der foreligger pålidelige oplysninger for EF-erhvervsgrenen som helhed, er disse oplysninger imidlertid også anført herunder for at give et fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation. På dette grundlag er erhvervsgrenens resultater med hensyn til priser, lønninger, investeringer, fortjeneste, afkast af investeringer, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital blevet fastsat på grundlag af oplysninger fra selskaberne i stikprøven. Skadesfaktorerne — såsom markedsandel, salgsmængde og produktion — er blevet fastlagt for hele EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(124)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Denne analyse blev foretaget for selskaberne i stikprøven som anført i betragtning 15, dog undtagen det i betragtning 100 omhandlede selskab. For de indikatorer, hvor der foreligger pålidelige oplysninger for EF-erhvervsgrenen som helhed, er disse oplysninger imidlertid også anført herunder for at give et fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation. På dette grundlag er erhvervsgrenens resultater med hensyn til priser, lønninger, investeringer, fortjeneste, afkast af investeringer, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital blevet fastsat på grundlag af oplysninger fra selskaberne i stikprøven. Skadesfaktorerne — såsom markedsandel, salgsmængde og produktion — er blevet fastlagt for hele EF-erhvervsgrenen.

| (125) | Nogle af de interesserede parter har fremført, at der kun burde tages hensyn til selskaberne i stikprøven ved analysen af skadesindikatorerne. Det er normal praksis i antidumpingprocedurer at analysere skadesfaktorerne for hele EF-erhvervsgrenen. I tilfælde, hvor erhvervsgrenen består af et stort antal producenter, udtages der dog stikprøver. Formålet med at udtage stikprøver er at indhente og kontrollere detaljerede oplysninger fra et begrænset antal producenter inden for den tid, der er til rådighed. Disse oplysninger vedrører faktorer såsom priser, lønninger, investeringer, afkast af investeringer, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital, hvor det ikke er muligt at kontrollere oplysningerne for hele erhvervsgrenen inden for den tid, der er til rådighed. For andre faktorer, såsom markedsandel, salgsmængde og produktion, foreligger disse oplysninger normalt for hele erhvervsgrenen. Hvis skadesanalysen kun baseres på oplysninger fra producenter i stikprøven, vil der ikke blive taget hensyn til brugbare oplysninger fra andre producenter, hvilket vil føre til en ufuldstændig vurdering. For at opnå en så fuldstændig vurdering som muligt inden for den tid, der var til rådighed i det foreliggende tilfælde, blev de indhentede og efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven om udviklingen i alle faktorer vedrørende skade suppleret med oplysninger om erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(125)

Nogle af de interesserede parter har fremført, at der kun burde tages hensyn til selskaberne i stikprøven ved analysen af skadesindikatorerne. Det er normal praksis i antidumpingprocedurer at analysere skadesfaktorerne for hele EF-erhvervsgrenen. I tilfælde, hvor erhvervsgrenen består af et stort antal producenter, udtages der dog stikprøver. Formålet med at udtage stikprøver er at indhente og kontrollere detaljerede oplysninger fra et begrænset antal producenter inden for den tid, der er til rådighed. Disse oplysninger vedrører faktorer såsom priser, lønninger, investeringer, afkast af investeringer, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital, hvor det ikke er muligt at kontrollere oplysningerne for hele erhvervsgrenen inden for den tid, der er til rådighed. For andre faktorer, såsom markedsandel, salgsmængde og produktion, foreligger disse oplysninger normalt for hele erhvervsgrenen. Hvis skadesanalysen kun baseres på oplysninger fra producenter i stikprøven, vil der ikke blive taget hensyn til brugbare oplysninger fra andre producenter, hvilket vil føre til en ufuldstændig vurdering. For at opnå en så fuldstændig vurdering som muligt inden for den tid, der var til rådighed i det foreliggende tilfælde, blev de indhentede og efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven om udviklingen i alle faktorer vedrørende skade suppleret med oplysninger om erhvervsgrenen som helhed.

a)   Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (126) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de stikprøveomfattede producenters produktion af samme vare med 17 %. Produktionskapaciteten steg i den betragtede periode med i alt 18 %. |
| --- | --- |

(126)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de stikprøveomfattede producenters produktion af samme vare med 17 %. Produktionskapaciteten steg i den betragtede periode med i alt 18 %.

| (127) | Kapacitetsudnyttelsen var stabil i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:










  Produktion | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 3 231 842 | 3 193 497 | 3 222 858 | 3 718 918 | 3 788 660 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 115 | 117 |
| Produktionskapacitet | 4 033 737 | 4 125 649 | 4 339 273 | 4 613 939 | 4 779 632 |
| Indeks | 100 | 102 | 108 | 114 | 118 |
| Kapacitetsudnyttelse | 80,1 % | 77,4 % | 74,3 % | 80,6 % | 79,3 % |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 101 | 99 |

(127)

Kapacitetsudnyttelsen var stabil i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:

Produktion

2000

2001

2002

2003

UP

Produktion

3 231 842

3 193 497

3 222 858

3 718 918

3 788 660

Indeks

100

99

100

115

117

Produktionskapacitet

4 033 737

4 125 649

4 339 273

4 613 939

4 779 632

Indeks

100

102

108

114

118

Kapacitetsudnyttelse

80,1 %

77,4 %

74,3 %

80,6 %

79,3 %

Indeks

100

97

93

101

99

| (128) | Det fremgik af undersøgelsen, at den generelle stigning i produktionskapaciteten var et resultat af investeringer i nye produktionsanlæg og omstrukturering af aktiviteterne inden for koncernerne. Det forhold, at producenterne i stikprøven generelt har øget deres produktion, skyldes også, at flere andre fællesskabsproducenter har indstillet deres virksomhed eller reduceret deres kapacitet. Tendensen med øget produktion og produktionskapacitet for selskaberne i stikprøven skal imidlertid ses på baggrund af resultaterne for alle fællesskabsproducenterne. Når der tages hensyn til alle fællesskabsproducenternes samlede produktion, er produktionen faldet. De nærmere tal er som følger:










  Produktion | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | 12 700 000 | 11 028 000 | 10 083 000 | 10 165 000 | 10 160 000 |
| Indeks | 100 | 87 | 79 | 80 | 80 |

(128)

Det fremgik af undersøgelsen, at den generelle stigning i produktionskapaciteten var et resultat af investeringer i nye produktionsanlæg og omstrukturering af aktiviteterne inden for koncernerne. Det forhold, at producenterne i stikprøven generelt har øget deres produktion, skyldes også, at flere andre fællesskabsproducenter har indstillet deres virksomhed eller reduceret deres kapacitet. Tendensen med øget produktion og produktionskapacitet for selskaberne i stikprøven skal imidlertid ses på baggrund af resultaterne for alle fællesskabsproducenterne. Når der tages hensyn til alle fællesskabsproducenternes samlede produktion, er produktionen faldet. De nærmere tal er som følger:

Produktion

2000

2001

2002

2003

UP

Produktion

12 700 000

11 028 000

10 083 000

10 165 000

10 160 000

Indeks

100

87

79

80

80

b)   Lagre

| (129) | En producent kunne ikke afgive ensartede oplysninger om lagrene for 2000 og 2001 som følge af intern reorganisering. Oplysningerne fra dette selskab måtte derfor udelades ved analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode. |
| --- | --- |

(129)

En producent kunne ikke afgive ensartede oplysninger om lagrene for 2000 og 2001 som følge af intern reorganisering. Oplysningerne fra dette selskab måtte derfor udelades ved analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode.

| (130) | Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 219 370 stk. i 2000 til 362 095 stk. i undersøgelsesperioden, svarende til 65 %. Den største ophobning fandt sted i 2003 og undersøgelsesperioden og skyldtes, at en af producenterne i stikprøven skulle foretage en meget stor leverance umiddelbart efter undersøgelsesperiodens udløb. Væksten i lagerbeholdningerne viser derfor ikke nødvendigvis, at situationen for producenterne i stikprøven er blevet forværret med hensyn til dette bestemte aspekt. De nærmere tal er som følger:










  Lagre | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheder | 219 370 | 206 854 | 210 968 | 317 345 | 362 095 |
| Indeks | 100 | 94 | 96 | 145 | 165 |

(130)

Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 219 370 stk. i 2000 til 362 095 stk. i undersøgelsesperioden, svarende til 65 %. Den største ophobning fandt sted i 2003 og undersøgelsesperioden og skyldtes, at en af producenterne i stikprøven skulle foretage en meget stor leverance umiddelbart efter undersøgelsesperiodens udløb. Væksten i lagerbeholdningerne viser derfor ikke nødvendigvis, at situationen for producenterne i stikprøven er blevet forværret med hensyn til dette bestemte aspekt. De nærmere tal er som følger:

Lagre

2000

2001

2002

2003

UP

Enheder

219 370

206 854

210 968

317 345

362 095

Indeks

100

94

96

145

165

c)   Salgsmængde og markedsandel

| (131) | Salget på fællesskabsmarkedet af cykler fremstillet af producenterne i stikprøven steg støt i den betragtede periode, nemlig fra 3 156 451 stk. i 2000 til 3 683 176 stk. i undersøgelsesperioden, svarende til en samlet stigning på 17 %. Tilsvarende øgede producenterne i stikprøven deres markedsandel fra 18 % i 2000 til 20 % i undersøgelsesperioden. De nærmere tal er som følger: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stikprøveproducenternes salg (stk.) | 3 156 451 | 3 241 830 | 3 203 020 | 3 600 670 | 3 683 176 |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 114 | 117 |
| Stikprøveproducenternes markedsandel | 18 % | 21 % | 20 % | 20 % | 20 % |

(131)

Salget på fællesskabsmarkedet af cykler fremstillet af producenterne i stikprøven steg støt i den betragtede periode, nemlig fra 3 156 451 stk. i 2000 til 3 683 176 stk. i undersøgelsesperioden, svarende til en samlet stigning på 17 %. Tilsvarende øgede producenterne i stikprøven deres markedsandel fra 18 % i 2000 til 20 % i undersøgelsesperioden. De nærmere tal er som følger:

2000

2001

2002

2003

UP

Stikprøveproducenternes salg (stk.)

3 156 451

3 241 830

3 203 020

3 600 670

3 683 176

Indeks

100

103

101

114

117

Stikprøveproducenternes markedsandel

18 %

21 %

20 %

20 %

20 %

| (132) | Denne udvikling skal imidlertid ses i lyset af alle fællesskabsproducenternes præstation. Hvis der tages hensyn til alle fællesskabsproducenters salg, er salget faldende. De nærmere tal er som følger: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle EF-producenters salg | 11 718 000 | 10 035 000 | 9 175 000 | 9 100 000 | 9 300 000 |
| Indeks | 100 | 86 | 78 | 78 | 79 |
| Markedsandel | 67 % | 66 % | 58 % | 52 % | 51 % |

(132)

Denne udvikling skal imidlertid ses i lyset af alle fællesskabsproducenternes præstation. Hvis der tages hensyn til alle fællesskabsproducenters salg, er salget faldende. De nærmere tal er som følger:

2000

2001

2002

2003

UP

Alle EF-producenters salg

11 718 000

10 035 000

9 175 000

9 100 000

9 300 000

Indeks

100

86

78

78

79

Markedsandel

67 %

66 %

58 %

52 %

51 %

d)   Salgspriser og omkostninger

| (133) | Det fremgik af undersøgelsen, at producenterne i stikprøven har fastholdt deres varesortiment, hovedsagelig i kategori A, B og C. De har endvidere udvidet deres salgsaktiviteter til masseforhandlere og supermarkeder, men i mindre omfang med detailhandlerne, hvor producenterne i stikprøven allerede i høj grad var til stede med varer i den højere prisklasse. Masseforhandlerne har øget deres tilstedeværelse på cykelmarkedet. Dette har haft følgevirkninger for de endelige forbrugere, da salget gennem masseforhandlere normalt sker til lavere priser end gennem detailhandlere. For at producenterne i stikprøven skal bevare deres tilstedeværelse på massemarkedet, måtte de kompensere for de lavere priser med større mængder. |
| --- | --- |

(133)

Det fremgik af undersøgelsen, at producenterne i stikprøven har fastholdt deres varesortiment, hovedsagelig i kategori A, B og C. De har endvidere udvidet deres salgsaktiviteter til masseforhandlere og supermarkeder, men i mindre omfang med detailhandlerne, hvor producenterne i stikprøven allerede i høj grad var til stede med varer i den højere prisklasse. Masseforhandlerne har øget deres tilstedeværelse på cykelmarkedet. Dette har haft følgevirkninger for de endelige forbrugere, da salget gennem masseforhandlere normalt sker til lavere priser end gennem detailhandlere. For at producenterne i stikprøven skal bevare deres tilstedeværelse på massemarkedet, måtte de kompensere for de lavere priser med større mængder.

| (134) | De vejede gennemsnitlige salgspriser for cykler faldt fra 124 EUR pr. stk. i 2000 til 115 EUR i 2003, dvs. et fald på 7 %. I undersøgelsesperioden steg gennemsnitsprisen imidlertid til 122 EUR. I løbet af den betragtede periode var der et fald på 2 %.










  Salgspris | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris (EUR pr. stk.) | 124 | 127 | 120 | 115 | 122 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 93 | 98 |

(134)

De vejede gennemsnitlige salgspriser for cykler faldt fra 124 EUR pr. stk. i 2000 til 115 EUR i 2003, dvs. et fald på 7 %. I undersøgelsesperioden steg gennemsnitsprisen imidlertid til 122 EUR. I løbet af den betragtede periode var der et fald på 2 %.

Salgspris

2000

2001

2002

2003

UP

Salgspris (EUR pr. stk.)

124

127

120

115

122

Indeks

100

103

97

93

98

| (135) | Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(135)

Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven.

| (136) | Mellem 2000 og 2001 steg produktionsomkostningerne fra 119 EUR til 122 EUR, svarende til en samlet stigning på 2 %. Produktionsomkostningerne steg derefter til 110 EUR i 2003, hvilket er en stigning på 9 % siden 2001. I undersøgelsesperioden steg produktionsomkostningerne til 117 EUR. Produktionsomkostningerne faldt derfor med 2 % i løbet af hele perioden. Dette fald kan hovedsagelig tilskrives mere effektive samleprocesser samt det forhold, at dele fremstillet af producenterne i stikprøven, såsom stel, er blevet erstattet af billigere importvarer.










  Omkostninger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (EUR pr. stk.) | 119 | 122 | 115 | 110 | 117 |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 92 | 98 |

(136)

Mellem 2000 og 2001 steg produktionsomkostningerne fra 119 EUR til 122 EUR, svarende til en samlet stigning på 2 %. Produktionsomkostningerne steg derefter til 110 EUR i 2003, hvilket er en stigning på 9 % siden 2001. I undersøgelsesperioden steg produktionsomkostningerne til 117 EUR. Produktionsomkostningerne faldt derfor med 2 % i løbet af hele perioden. Dette fald kan hovedsagelig tilskrives mere effektive samleprocesser samt det forhold, at dele fremstillet af producenterne i stikprøven, såsom stel, er blevet erstattet af billigere importvarer.

Omkostninger

2000

2001

2002

2003

UP

Produktionsomkostninger (EUR pr. stk.)

119

122

115

110

117

Indeks

100

102

97

92

98

e)   Rentabilitet

| (137) | De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare var 3,26 % i det første år af den betragtede periode, hvilket steg til 4,08 % i 2003. Rentabiliteten faldt derefter til 3,58 % i undersøgelsesperioden. Samlet set steg fortjenesten med blot 0,32 procentpoint i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(137)

De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare var 3,26 % i det første år af den betragtede periode, hvilket steg til 4,08 % i 2003. Rentabiliteten faldt derefter til 3,58 % i undersøgelsesperioden. Samlet set steg fortjenesten med blot 0,32 procentpoint i løbet af den betragtede periode.

| (138) | Selv om ovennævnte udvikling tyder på, at erhvervsgrenens finansielle situation delvist er blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, bør den opnåede fortjeneste ses på baggrund af det niveau, der anses for at være det minimum, som erhvervsgrenen ville kunne opnå i en situation uden dumpingimport fra Kina og Vietnam, dvs. 8 % af omsætningen på salget af cykler, og som også blev benyttet i den tidligere undersøgelse. Da markedsforholdene er stort set uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse, finder Kommissionen, at 8 % stadig er den minimumsfortjeneste, som kan opnås af producenterne på fællesskabsmarkedet.










  Rentabilitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet (salget i EF) | 3,26 % | 3,89 % | 3,50 % | 4,08 % | 3,58 % |
| Indeks | 100 | 119 | 107 | 125 | 110 |

(138)

Selv om ovennævnte udvikling tyder på, at erhvervsgrenens finansielle situation delvist er blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, bør den opnåede fortjeneste ses på baggrund af det niveau, der anses for at være det minimum, som erhvervsgrenen ville kunne opnå i en situation uden dumpingimport fra Kina og Vietnam, dvs. 8 % af omsætningen på salget af cykler, og som også blev benyttet i den tidligere undersøgelse. Da markedsforholdene er stort set uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse, finder Kommissionen, at 8 % stadig er den minimumsfortjeneste, som kan opnås af producenterne på fællesskabsmarkedet.

Rentabilitet

2000

2001

2002

2003

UP

Rentabilitet (salget i EF)

3,26 %

3,89 %

3,50 %

4,08 %

3,58 %

Indeks

100

119

107

125

110

| (139) | Flere parter i Kina fremførte, at EF-erhvervsgrenen har forbedret sin situation siden undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse, hvor EF-erhvervsgrenen stod over for et tab på 0,6 %, og at EF-erhvervsgrenen derfor ikke burde anses for at befinde sig i en skadevoldende situation i den aktuelle situation. Som nævnt i betragtning 137 er fortjenesten blevet bedre siden den tidligere undersøgelse, men den er stadig meget langt fra det niveau, der kan betragtes som normalt. |
| --- | --- |

(139)

Flere parter i Kina fremførte, at EF-erhvervsgrenen har forbedret sin situation siden undersøgelsesperioden i den tidligere undersøgelse, hvor EF-erhvervsgrenen stod over for et tab på 0,6 %, og at EF-erhvervsgrenen derfor ikke burde anses for at befinde sig i en skadevoldende situation i den aktuelle situation. Som nævnt i betragtning 137 er fortjenesten blevet bedre siden den tidligere undersøgelse, men den er stadig meget langt fra det niveau, der kan betragtes som normalt.

| (140) | Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte nogle interesserede parter, at det i betragtning 138 nævnte fortjenstniveau på 8 % er for højt, og at producenterne i stikprøven allerede klarer sig tilstrækkeligt godt og har et stabilt fortjenstniveau. Disse parter fremlagde imidlertid ingen begrundelse for, at et niveau på 8 % ikke var rimeligt, og de angav heller ikke, hvilket niveau der i stedet ville være passende og hvorfor. Som anført i betragtning 195 er en fortjeneste på 8 % den minimumsavance, som EF-erhvervsgrenen ville kunne opnå, hvis der ikke forekom skadevoldende dumping. Selv om fortjenstniveauet for producenterne i stikprøven til en vis grad blev forbedret, er det stadig meget langt fra at være tilstrækkeligt til, at EF-erhvervsgrenen fuldt ud kan overvinde følgerne af den skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(140)

Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte nogle interesserede parter, at det i betragtning 138 nævnte fortjenstniveau på 8 % er for højt, og at producenterne i stikprøven allerede klarer sig tilstrækkeligt godt og har et stabilt fortjenstniveau. Disse parter fremlagde imidlertid ingen begrundelse for, at et niveau på 8 % ikke var rimeligt, og de angav heller ikke, hvilket niveau der i stedet ville være passende og hvorfor. Som anført i betragtning 195 er en fortjeneste på 8 % den minimumsavance, som EF-erhvervsgrenen ville kunne opnå, hvis der ikke forekom skadevoldende dumping. Selv om fortjenstniveauet for producenterne i stikprøven til en vis grad blev forbedret, er det stadig meget langt fra at være tilstrækkeligt til, at EF-erhvervsgrenen fuldt ud kan overvinde følgerne af den skadevoldende dumping.

f)   Investeringer og afkast af investeringer

| (141) | Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare steg betydeligt i den betragtede periode, nemlig fra 1 938 556 EUR i 2000 til 3 950 636 EUR i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at denne betydelige stigning i investeringerne hovedsagelig skyldtes en forøgelse af produktionskapaciteten hos en af producenterne i stikprøven, der tegner sig for mere end 60 % af alle investeringerne i perioden. De nærmere tal er som følger:










  Investeringer | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (1 000 EUR) | 1 938 | 4 820 | 1 645 | 3 901 | 3 950 |
| Indeks | 100 | 249 | 85 | 201 | 204 |
| Afkast af investeringer | 15 % | 30 % | 12 % | 23 % | 24 % |

(141)

Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare steg betydeligt i den betragtede periode, nemlig fra 1 938 556 EUR i 2000 til 3 950 636 EUR i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at denne betydelige stigning i investeringerne hovedsagelig skyldtes en forøgelse af produktionskapaciteten hos en af producenterne i stikprøven, der tegner sig for mere end 60 % af alle investeringerne i perioden. De nærmere tal er som følger:

Investeringer

2000

2001

2002

2003

UP

Investeringer (1 000 EUR)

1 938

4 820

1 645

3 901

3 950

Indeks

100

249

85

201

204

Afkast af investeringer

15 %

30 %

12 %

23 %

24 %

| (142) | Afkastet af investeringerne steg med 15 procentpoint fra 2000 til 2001. Fra 2002 faldt afkastet af investeringerne, men det steg igen i 2003 og forblev positivt i undersøgelsesperioden med 24 %. |
| --- | --- |

(142)

Afkastet af investeringerne steg med 15 procentpoint fra 2000 til 2001. Fra 2002 faldt afkastet af investeringerne, men det steg igen i 2003 og forblev positivt i undersøgelsesperioden med 24 %.

g)   Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

| (143) | De af stikprøven omfattede producenters likviditet forøgedes betydeligt i den betragtede periode, både i absolutte tal og udtrykt i procent af omsætningen.










  Likviditet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (1 000 EUR) | 10 005 000 | 20 557 000 | 13 425 000 | 20 541 000 | 20 541 000 |
| Indeks | 100 | 205 | 134 | 205 | 205 |
| Likviditet i % af omsætningen | 2,5 % | 4,9 % | 3,5 % | 4,9 % | 4,6 % |

(143)

De af stikprøven omfattede producenters likviditet forøgedes betydeligt i den betragtede periode, både i absolutte tal og udtrykt i procent af omsætningen.

Likviditet

2000

2001

2002

2003

UP

Likviditet (1 000 EUR)

10 005 000

20 557 000

13 425 000

20 541 000

20 541 000

Indeks

100

205

134

205

205

Likviditet i % af omsætningen

2,5 %

4,9 %

3,5 %

4,9 %

4,6 %

| (144) | Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som selskaberne skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital. |
| --- | --- |

(144)

Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som selskaberne skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital.

h)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (145) | Beskæftigelsen faldt med 6 % i løbet af den betragtede periode. Da produktionen blev væsentligt forøget i løbet af den betragtede periode, kan faldet i beskæftigelsen forklares ved, at produktiviteten pr. ansat er steget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 24 %.










  Beskæftigelse | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 1 981 | 1 871 | 1 784 | 1 838 | 1 871 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 93 | 94 |
| Lønomkostninger pr. ansat (EUR) | 23 575 | 25 846 | 27 130 | 27 593 | 28 153 |
| Indeks | 100 | 110 | 115 | 117 | 119 |
| Produktion pr. ansat (stk./år) | 1 631 | 1 707 | 1 807 | 2 023 | 2 025 |
| Indeks | 100 | 105 | 111 | 124 | 124 |

(145)

Beskæftigelsen faldt med 6 % i løbet af den betragtede periode. Da produktionen blev væsentligt forøget i løbet af den betragtede periode, kan faldet i beskæftigelsen forklares ved, at produktiviteten pr. ansat er steget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 24 %.

Beskæftigelse

2000

2001

2002

2003

UP

Antal ansatte

1 981

1 871

1 784

1 838

1 871

Indeks

100

94

90

93

94

Lønomkostninger pr. ansat (EUR)

23 575

25 846

27 130

27 593

28 153

Indeks

100

110

115

117

119

Produktion pr. ansat (stk./år)

1 631

1 707

1 807

2 023

2 025

Indeks

100

105

111

124

124

| (146) | Hvis der ses på beskæftigelsen for alle fællesskabsproducenterne, minder udviklingen om den ovenfor beskrevne, idet der har været et fald, men dog mere udtalt. De nærmere tal er som følger:










  Beskæftigelse | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 14 300 | 12 670 | 11 860 | 11 500 | 11 500 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 80 | 80 |

(146)

Hvis der ses på beskæftigelsen for alle fællesskabsproducenterne, minder udviklingen om den ovenfor beskrevne, idet der har været et fald, men dog mere udtalt. De nærmere tal er som følger:

Beskæftigelse

2000

2001

2002

2003

UP

Antal ansatte

14 300

12 670

11 860

11 500

11 500

Indeks

100

88

83

80

80

i)   Vækst

| (147) | Det skal samlet set bemærkes, at alle fællesskabsproducenters markedsandel faldt med 16 procentpoint, mens forbruget steg med 4 %, hvilket klart viser, at de ikke var i stand til at ekspandere. |
| --- | --- |

(147)

Det skal samlet set bemærkes, at alle fællesskabsproducenters markedsandel faldt med 16 procentpoint, mens forbruget steg med 4 %, hvilket klart viser, at de ikke var i stand til at ekspandere.

j)   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (148) | For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen, der konstateredes i undersøgelsesperioden (48,5 % for Kina og mellem 15,8 % og 34,5 % for Vietnam) kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra disse to lande. Det skal bemærkes, at margenen for Kina er højere end den margen, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse. Det skal også bemærkes, at mængden af dumpingimport fra Kina er steget siden den tidligere undersøgelse. |
| --- | --- |

(148)

For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen, der konstateredes i undersøgelsesperioden (48,5 % for Kina og mellem 15,8 % og 34,5 % for Vietnam) kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra disse to lande. Det skal bemærkes, at margenen for Kina er højere end den margen, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse. Det skal også bemærkes, at mængden af dumpingimport fra Kina er steget siden den tidligere undersøgelse.

| (149) | EF-erhvervsgrenen har ikke i det forventede omfang overvundet virkningerne af den tidligere dumping, således som det især fremgår af faldende salgspriser, lav rentabilitet og faldende kapacitetsudnyttelse. Erhvervsgrenen har i de seneste år stået over for øget dumpingimport fra Kina og Vietnam, som har hæmmet dens forventede genrejsning. |
| --- | --- |

(149)

EF-erhvervsgrenen har ikke i det forventede omfang overvundet virkningerne af den tidligere dumping, således som det især fremgår af faldende salgspriser, lav rentabilitet og faldende kapacitetsudnyttelse. Erhvervsgrenen har i de seneste år stået over for øget dumpingimport fra Kina og Vietnam, som har hæmmet dens forventede genrejsning.

8.   Konklusion om skade

| (150) | Det skal bemærkes, at der allerede er foranstaltninger i kraft over for et af de pågældende lande. Disse foranstaltninger har klart haft en indvirkning på skadesindikatorerne, især for producenterne i stikprøven. Trods det samlede fald i produktionen i Fællesskabet har producenterne i stikprøven været i stand til at fastholde og endda øge deres produktion. Producenterne i stikprøven har i nogen grad kunnet drage fordel af foranstaltningerne, men alle muligheder for yderligere vækst er blevet undergravet af dumpingimporten. Desuden er importen fra Vietnam nu blevet et betydeligt problem for EF-erhvervsgrenen efter indførelsen af foranstaltningerne mod importen fra Kina. I perioden efter indførelsen af de gældende foranstaltninger mod importen fra Kina er den økonomiske situation blevet forbedret for producenterne i stikprøven med hensyn til produktivitet, produktion, produktionskapacitet, salg og markedsandel. Dette skal ses på baggrund af tilstedeværelsen af foranstaltninger. Salgspriserne er imidlertid faldet, og fortjenesten er fortsat lav, selv om salget er steget. Desuden er lagerbeholdningerne vokset, og beskæftigelsen er faldet. Den ovenfor nævnte positive udvikling ændrer dog ikke det samlede billede af en skadevoldende situation, der ville have været endnu værre uden de nuværende foranstaltninger. Dette styrkes af, at fællesskabsproducenterne samlet set har haft negative resultater. Den samlede produktion i Fællesskabet er faldet med 20 %, det samlede salg er faldet med 21 %, og den samlede EF-erhvervsgrens markedsandel er faldet med 16 %. |
| --- | --- |

(150)

Det skal bemærkes, at der allerede er foranstaltninger i kraft over for et af de pågældende lande. Disse foranstaltninger har klart haft en indvirkning på skadesindikatorerne, især for producenterne i stikprøven. Trods det samlede fald i produktionen i Fællesskabet har producenterne i stikprøven været i stand til at fastholde og endda øge deres produktion. Producenterne i stikprøven har i nogen grad kunnet drage fordel af foranstaltningerne, men alle muligheder for yderligere vækst er blevet undergravet af dumpingimporten. Desuden er importen fra Vietnam nu blevet et betydeligt problem for EF-erhvervsgrenen efter indførelsen af foranstaltningerne mod importen fra Kina. I perioden efter indførelsen af de gældende foranstaltninger mod importen fra Kina er den økonomiske situation blevet forbedret for producenterne i stikprøven med hensyn til produktivitet, produktion, produktionskapacitet, salg og markedsandel. Dette skal ses på baggrund af tilstedeværelsen af foranstaltninger. Salgspriserne er imidlertid faldet, og fortjenesten er fortsat lav, selv om salget er steget. Desuden er lagerbeholdningerne vokset, og beskæftigelsen er faldet. Den ovenfor nævnte positive udvikling ændrer dog ikke det samlede billede af en skadevoldende situation, der ville have været endnu værre uden de nuværende foranstaltninger. Dette styrkes af, at fællesskabsproducenterne samlet set har haft negative resultater. Den samlede produktion i Fællesskabet er faldet med 20 %, det samlede salg er faldet med 21 %, og den samlede EF-erhvervsgrens markedsandel er faldet med 16 %.

| (151) | Importmængden fra Kina og Vietnam er steget betydeligt, både i absolutte tal og udtrykt i markedsandel. I den betragtede periode forøgedes disse to landes markedsandel med 10,3 procentpoint. De vejede gennemsnitlige importpriser er endvidere faldet betydeligt i løbet af den betragtede periode, hvilket har ført til et betydeligt prisunderbud i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(151)

Importmængden fra Kina og Vietnam er steget betydeligt, både i absolutte tal og udtrykt i markedsandel. I den betragtede periode forøgedes disse to landes markedsandel med 10,3 procentpoint. De vejede gennemsnitlige importpriser er endvidere faldet betydeligt i løbet af den betragtede periode, hvilket har ført til et betydeligt prisunderbud i undersøgelsesperioden.

| (152) | Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3. |
| --- | --- |

(152)

Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.

| (153) | Som ovenfor konkluderet afviger skadesbilledet for fællesskabsproducenterne i stikprøven til en vis grad fra skadesbilledet for fællesskabsproducenterne som helhed. Dette skal imidlertid ses i forhold til, at de producenter, der blev udvalgt til at indgå i stikprøven, er de producenter, der har den største produktion og det største salg af cykler, og disse producenter har som følge af stordriftsfordele været i stand til delvist at overvinde følgerne af dumpingimporten. Til trods for disse fordele befinder producenterne i stikprøven sig fortsat i en udsat position, hvilket afspejler situationen for EF-erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(153)

Som ovenfor konkluderet afviger skadesbilledet for fællesskabsproducenterne i stikprøven til en vis grad fra skadesbilledet for fællesskabsproducenterne som helhed. Dette skal imidlertid ses i forhold til, at de producenter, der blev udvalgt til at indgå i stikprøven, er de producenter, der har den største produktion og det største salg af cykler, og disse producenter har som følge af stordriftsfordele været i stand til delvist at overvinde følgerne af dumpingimporten. Til trods for disse fordele befinder producenterne i stikprøven sig fortsat i en udsat position, hvilket afspejler situationen for EF-erhvervsgrenen som helhed.

E.   DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING OG SKADE

| (154) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det for importen fra Kina undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(154)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det for importen fra Kina undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter.

| (155) | Ved en sammenligning mellem de normale værdier og eksportpriser, der fandtes i den tidligere og den aktuelle undersøgelse, er det blevet fastslået, at mens den gennemsnitlige normale værdi er steget svagt, er den gennemsnitlige eksportpris faldet betydeligt for sammenlignelige modeller, hvilket har ført til øget dumping. For så vidt angår de kinesiske priser ved eksport til andre markeder fandtes de generelt at svare til priserne ved eksport til fællesskabsmarkedet. Der fandtes ingen beviser for, at eksporten fra Kina ikke fortsat vil finde sted til disse lave dumpingpriser. I betragtning af alle disse forhold finder Kommissionen, at der ikke er grund til at betvivle, at det konstaterede nye højere dumpingniveau er af vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(155)

Ved en sammenligning mellem de normale værdier og eksportpriser, der fandtes i den tidligere og den aktuelle undersøgelse, er det blevet fastslået, at mens den gennemsnitlige normale værdi er steget svagt, er den gennemsnitlige eksportpris faldet betydeligt for sammenlignelige modeller, hvilket har ført til øget dumping. For så vidt angår de kinesiske priser ved eksport til andre markeder fandtes de generelt at svare til priserne ved eksport til fællesskabsmarkedet. Der fandtes ingen beviser for, at eksporten fra Kina ikke fortsat vil finde sted til disse lave dumpingpriser. I betragtning af alle disse forhold finder Kommissionen, at der ikke er grund til at betvivle, at det konstaterede nye højere dumpingniveau er af vedvarende karakter.

| (156) | Selv om producenterne i stikprøven til en vis grad overvandt følgerne af den tidligere dumpingimport med oprindelse i Kina, konstateredes det også, at de stadig led væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3. Denne konklusion styrkes, når der ses på situationen for EF-erhvervsgrenen som helhed (se betragtning 150 til 153). De i denne undersøgelse konstaterede skadesmargener er steget i forhold til den oprindelige undersøgelse, fordi dumpingimporten er vedblevet med at underbyde EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Det er ved en detaljeret analyse af distributionsnettet blevet fastslået, at hovedparten af producenterne i stikprøven overvejende fremstiller varen med henblik på salg til masseforhandlere. Da de eksporterende producenter fra Kina hovedsagelig konkurrerer gennem de samme salgskanaler, der aftager store mængder varer, er presset på EF-erhvervsgrenen stærkt der. Der fandtes ingen beviser for, at de kinesiske eksportører ikke ville fortsætte med at sælge gennem disse kanaler, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, og sælge mindre gennem forhandlere og detailhandlere (der tegner sig for 22 % af stikprøveproducenternes samlede salg). I betragtning af konklusionerne om dumpingens vedvarende karakter og dumpingimportens indvirkning på rentabiliteten konkluderes det, at de omstændigheder, der fører til skade, er af vedvarende karakter, og at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fortsat skade. |
| --- | --- |

(156)

Selv om producenterne i stikprøven til en vis grad overvandt følgerne af den tidligere dumpingimport med oprindelse i Kina, konstateredes det også, at de stadig led væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3. Denne konklusion styrkes, når der ses på situationen for EF-erhvervsgrenen som helhed (se betragtning 150 til 153). De i denne undersøgelse konstaterede skadesmargener er steget i forhold til den oprindelige undersøgelse, fordi dumpingimporten er vedblevet med at underbyde EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Det er ved en detaljeret analyse af distributionsnettet blevet fastslået, at hovedparten af producenterne i stikprøven overvejende fremstiller varen med henblik på salg til masseforhandlere. Da de eksporterende producenter fra Kina hovedsagelig konkurrerer gennem de samme salgskanaler, der aftager store mængder varer, er presset på EF-erhvervsgrenen stærkt der. Der fandtes ingen beviser for, at de kinesiske eksportører ikke ville fortsætte med at sælge gennem disse kanaler, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, og sælge mindre gennem forhandlere og detailhandlere (der tegner sig for 22 % af stikprøveproducenternes samlede salg). I betragtning af konklusionerne om dumpingens vedvarende karakter og dumpingimportens indvirkning på rentabiliteten konkluderes det, at de omstændigheder, der fører til skade, er af vedvarende karakter, og at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fortsat skade.

| (157) | Det blev også undersøgt, om der var sandsynlighed for, at der fortsat vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne mod importen fra Kina får lov til at udløbe. Det er på grundlag af klagen og oplysninger fra eksportører i Kina fastslået, at Kina har en produktionskapacitet på over 80 mio. cykler om året. De kinesiske producenter fremstiller omkring 66 mio. cykler om året, og den indenlandske efterspørgsel er på omkring 22 mio. cykler. Cykler med oprindelse i Kina er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, og omkring 96 % af de cykler, der forbruges i USA, kommer fra Kina. Dette viser den kinesiske cykelindustris eksportorienterede karakter og den deraf følgende sandsynlighed for fortsat eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(157)

Det blev også undersøgt, om der var sandsynlighed for, at der fortsat vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne mod importen fra Kina får lov til at udløbe. Det er på grundlag af klagen og oplysninger fra eksportører i Kina fastslået, at Kina har en produktionskapacitet på over 80 mio. cykler om året. De kinesiske producenter fremstiller omkring 66 mio. cykler om året, og den indenlandske efterspørgsel er på omkring 22 mio. cykler. Cykler med oprindelse i Kina er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, og omkring 96 % af de cykler, der forbruges i USA, kommer fra Kina. Dette viser den kinesiske cykelindustris eksportorienterede karakter og den deraf følgende sandsynlighed for fortsat eksport til Fællesskabet.

| (158) | Det konstateredes, at den pågældende vare stadig blev dumpet på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden (betragtning 90 til 97). I denne forbindelse var dumpingmargenerne for den pågældende vare væsentligt højere end de dumpingmargener, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse. Siden indførelsen af foranstaltninger efter den tidligere undersøgelse har Kina fortsat med at sælge cykler til Fællesskabet til dumpingpriser. I den betragtede periode steg dumpingimporten udtrykt i mængde med 472 %, og priserne på dumpingimporten fra Kina faldt med 22 %. Som ovenfor nævnt (betragtning 157) har eksportørerne i Kina en uudnyttet produktionskapacitet, der næsten svarer til det samlede forbrug i Fællesskabet. Det skal også erindres, at dumpingimporten fra Kina før indførelsen af den oprindelige antidumpingtold udgjorde omkring 2,5 mio. cykler, hvilket på daværende tidspunkt svarede til en markedsandel på ca. 15 % i Fællesskabet. Dette tyder på, at det er sandsynligt, at der igen vil blive importeret varer fra Kina på samme eller endda højere niveau, hvis der ikke forefindes antidumpingforanstaltninger. Denne import vil sandsynligvis finde sted til dumpingpriser, da den betydelige grad af dumping, der konstateredes i den aktuelle undersøgelse, anses for at være af vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(158)

Det konstateredes, at den pågældende vare stadig blev dumpet på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden (betragtning 90 til 97). I denne forbindelse var dumpingmargenerne for den pågældende vare væsentligt højere end de dumpingmargener, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse. Siden indførelsen af foranstaltninger efter den tidligere undersøgelse har Kina fortsat med at sælge cykler til Fællesskabet til dumpingpriser. I den betragtede periode steg dumpingimporten udtrykt i mængde med 472 %, og priserne på dumpingimporten fra Kina faldt med 22 %. Som ovenfor nævnt (betragtning 157) har eksportørerne i Kina en uudnyttet produktionskapacitet, der næsten svarer til det samlede forbrug i Fællesskabet. Det skal også erindres, at dumpingimporten fra Kina før indførelsen af den oprindelige antidumpingtold udgjorde omkring 2,5 mio. cykler, hvilket på daværende tidspunkt svarede til en markedsandel på ca. 15 % i Fællesskabet. Dette tyder på, at det er sandsynligt, at der igen vil blive importeret varer fra Kina på samme eller endda højere niveau, hvis der ikke forefindes antidumpingforanstaltninger. Denne import vil sandsynligvis finde sted til dumpingpriser, da den betydelige grad af dumping, der konstateredes i den aktuelle undersøgelse, anses for at være af vedvarende karakter.

F.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (159) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af den pågældende dumpingimport. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(159)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af den pågældende dumpingimport. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Dumpingimportens følgevirkninger

| (160) | Trods de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina har de kinesiske eksporterende producenter øget deres markedsandel betragteligt, nemlig fra 0,73 % til 4,07 %. Kinas og Vietnams kombinerede markedsandel i Fællesskabet er steget fra 2,50 % til 12,77 % i løbet af den betragtede periode. Selv med et samlet stabilt forbrug mellem 2000 og undersøgelsesperioden forøgedes deres markedsandel med mere end 10 procentpoint. |
| --- | --- |

(160)

Trods de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina har de kinesiske eksporterende producenter øget deres markedsandel betragteligt, nemlig fra 0,73 % til 4,07 %. Kinas og Vietnams kombinerede markedsandel i Fællesskabet er steget fra 2,50 % til 12,77 % i løbet af den betragtede periode. Selv med et samlet stabilt forbrug mellem 2000 og undersøgelsesperioden forøgedes deres markedsandel med mere end 10 procentpoint.

| (161) | Selv om det er lykkedes fællesskabsproducenterne i stikprøven at øge deres produktion, er den samlede produktion i Fællesskabet samtidig faldet med 20 %. Som anført i betragtning 128 skyldtes dette, at flere andre fællesskabsproducenter enten indstillede eller mindskede produktionen. Det samlede salg for alle producenterne i Fællesskabet er faldet med 21 % (16 procentpoint) mellem 2000 og undersøgelsesperioden, selv om producenterne i stikprøven har været i stand til at øge deres markedsandel med 2 procentpoint. Som det fremgår af betragtning 166 er markedsandelen for importen fra andre lande end Kina og Vietnam desuden steget, men kun med 7 procentpoint. |
| --- | --- |

(161)

Selv om det er lykkedes fællesskabsproducenterne i stikprøven at øge deres produktion, er den samlede produktion i Fællesskabet samtidig faldet med 20 %. Som anført i betragtning 128 skyldtes dette, at flere andre fællesskabsproducenter enten indstillede eller mindskede produktionen. Det samlede salg for alle producenterne i Fællesskabet er faldet med 21 % (16 procentpoint) mellem 2000 og undersøgelsesperioden, selv om producenterne i stikprøven har været i stand til at øge deres markedsandel med 2 procentpoint. Som det fremgår af betragtning 166 er markedsandelen for importen fra andre lande end Kina og Vietnam desuden steget, men kun med 7 procentpoint.

| (162) | Selv om det er lykkedes fællesskabsproducenterne i stikprøven at fortsætte deres aktiviteter og endda svagt forøge deres markedsandel, er det derfor de resterende producenter i Fællesskabet, som har tabt markedsandel og indstillet deres virksomhed i de senere år eller er blevet tvunget til at reducere deres produktion drastisk som følge af presset fra dumpingimporten. Dette pres har været tosidet: i) fra de importerede varers mængde, idet dumpingimporten som nævnt i betragtning 160 har øget sin markedsandel med mere end 10 procentpoint, mens ii) salgspriserne løbende er faldet og lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(162)

Selv om det er lykkedes fællesskabsproducenterne i stikprøven at fortsætte deres aktiviteter og endda svagt forøge deres markedsandel, er det derfor de resterende producenter i Fællesskabet, som har tabt markedsandel og indstillet deres virksomhed i de senere år eller er blevet tvunget til at reducere deres produktion drastisk som følge af presset fra dumpingimporten. Dette pres har været tosidet: i) fra de importerede varers mængde, idet dumpingimporten som nævnt i betragtning 160 har øget sin markedsandel med mere end 10 procentpoint, mens ii) salgspriserne løbende er faldet og lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser.

| (163) | De af stikprøven omfattede producenters fortjeneste steg svagt som følge af forholdsvis stabile priser (der faldt svagt i overensstemmelse med omkostningerne), men ikke i den udstrækning, det var forventet efter indførelsen af foranstaltninger. Den fortjeneste, der kunne være opnået i en situation uden dumpingimport, blev ikke opnået på grund af den øgede dumping af importen fra Kina og dumpingimporten fra Vietnam. |
| --- | --- |

(163)

De af stikprøven omfattede producenters fortjeneste steg svagt som følge af forholdsvis stabile priser (der faldt svagt i overensstemmelse med omkostningerne), men ikke i den udstrækning, det var forventet efter indførelsen af foranstaltninger. Den fortjeneste, der kunne være opnået i en situation uden dumpingimport, blev ikke opnået på grund af den øgede dumping af importen fra Kina og dumpingimporten fra Vietnam.

| (164) | Det konkluderes derfor, at presset fra de pågældende importerede varer, hvis mængde og markedsandel er vokset fra og med 2000, og som blev solgt til meget lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle for den udsatte økonomiske situation, som EF-erhvervsgrenen i øjeblikket befinder sig i. |
| --- | --- |

(164)

Det konkluderes derfor, at presset fra de pågældende importerede varer, hvis mængde og markedsandel er vokset fra og med 2000, og som blev solgt til meget lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle for den udsatte økonomiske situation, som EF-erhvervsgrenen i øjeblikket befinder sig i.

3.   Andre faktorers indvirkning

| (165) | Import med oprindelse i andre tredjelande kunne også have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Flere parter i Kina og Vietnam fremførte også, at importen fra andre tredjelande er steget betydeligt, og at dens priser underbød EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(165)

Import med oprindelse i andre tredjelande kunne også have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Flere parter i Kina og Vietnam fremførte også, at importen fra andre tredjelande er steget betydeligt, og at dens priser underbød EF-erhvervsgrenens priser.

| (166) | Ifølge Eurostats oplysninger steg importen fra andre tredjelande fra 5 193 000 enheder i 2000 til 6 423 000 enheder i undersøgelsesperioden, dvs. med 24 %. Denne imports markedsandel steg fra 29 % til 36 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 121 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da sammensætningen af importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EF-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende import stammer. De nærmere tal er som følger: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle typer | Stk.
  (1 000) | Markedsandel | Pris

  EUR/stk. | Stk.
  (1 000) | Markedsandel | Pris

  EUR/stk. | Stk.
  (1 000) | Markedsandel | Pris

  EUR/stk. | Stk.
  (1 000) | Markedsandel | Pris

  EUR/stk. | Stk.
  (1 000) | Markedsandel | Pris

  EUR/stk. |
| Taiwan | 2 520 | 14,5 % | | 1 894 | 12,4 % | | 2 106 | 13,4 % | | 2 052 | 11,8 % | | 2 106 | 11,6 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 75 | 86 | 100 | 84 | 92 | 79 | 81 | 81 | 74 | 84 | 80 | 73 |
| Indien | 309 | 1,8 % | | 210 | 1,4 % | | 169 | 1,1 % | | 130 | 0,7 % | | 130 | 0,7 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 68 | 77 | 97 | 55 | 61 | 78 | 42 | 38 | 68 | 42 | 38 | 65 |
| Thailand | 41 | 0,2 % | | 43 | 0,3 % | | 181 | 1,2 % | | 333 | 1,9 % | | 375 | 2,0 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 | 150 | 114 | 434 | 600 | 93 | 800 | 950 | 86 | 900 | 1 000 | 85 |
| Indonesien | 104 | 0,6 % | | 82 | 0,5 % | | 87 | 0,5 % | | 222 | 1,3 % | | 241 | 1,3 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 79 | 83 | 97 | 83 | 83 | 91 | 213 | 216 | 69 | 231 | 216 | 68 |
| Filippinerne | 470 | 2,7 % | | 399 | 2,6 % | | 539 | 3,4 % | | 631 | 3,6 % | | 662 | 3,7 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 85 | 96 | 88 | 115 | 126 | 73 | 134 | 133 | 63 | 141 | 137 | 62 |
| Polen | 540 | 3,1 % | | 522 | 3,4 % | | 620 | 3,9 % | | 772 | 4,4 % | | 830 | 4,6 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 97 | 109 | 109 | 115 | 125 | 122 | 143 | 142 | 111 | 154 | 148 | 113 |
| Bangladesh | 157 | 0,9 % | | 189 | 1,2 % | | 273 | 1,7 % | | 382 | 2,2 % | | 423 | 2,3 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 120 | 133 | 92 | 174 | 188 | 73 | 243 | 244 | 58 | 270 | 255 | 59 |
| Litauen | 237 | 1,3 % | | 284 | 1,8 % | | 298 | 1,9 % | | 336 | 1,9 % | | 336 | 1,8 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 120 | 138 | 103 | 126 | 146 | 101 | 142 | 146 | 86 | 142 | 138 | 86 |
| Tjekkiet | 297 | 1,7 % | | 253 | 1,6 % | | 189 | 1,2 % | | 235 | 1,3 % | | 220 | 1,2 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 85 | 94 | 98 | 64 | 70 | 112 | 79 | 76 | 139 | 74 | 70 | 145 |
| Tyrkiet | 67 | 0,4 % | | 77 | 0,5 % | | 97 | 0,6 % | | 160 | 0,9 % | | 203 | 1,1 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 114 | 125 | 100 | 145 | 150 | 94 | 237 | 225 | 76 | 301 | 275 | 74 |
| Andre | 450 | 2,6 % | | 402 | 2,6 % | | 630 | 4,0 % | | 815 | 4,7 % | | 906 | 5,0 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 89 | 100 | 98 | 140 | 154 | 83 | 181 | 181 | 51 | 201 | 192 | 51 |
| I ALT | 5 193 | 29 % | | 4 354 | 28 % | | 5 194 | 33 % | | 6 073 | 35 % | | 6 423 | 36 % | |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 84 | 97 | 98 | 100 | 114 | 84 | 117 | 121 | 70 | 124 | 124 | 70 |

(166)

Ifølge Eurostats oplysninger steg importen fra andre tredjelande fra 5 193 000 enheder i 2000 til 6 423 000 enheder i undersøgelsesperioden, dvs. med 24 %. Denne imports markedsandel steg fra 29 % til 36 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 121 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da sammensætningen af importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EF-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende import stammer. De nærmere tal er som følger:

2000

2001

2002

2003

UP

Alle typer

Stk.

(1 000)

Markedsandel

Pris

EUR/stk.

Stk.

(1 000)

Markedsandel

Pris

EUR/stk.

Stk.

(1 000)

Markedsandel

Pris

EUR/stk.

Stk.

(1 000)

Markedsandel

Pris

EUR/stk.

Stk.

(1 000)

Markedsandel

Pris

EUR/stk.

Taiwan

2 520

14,5 %

1 894

12,4 %

2 106

13,4 %

2 052

11,8 %

2 106

11,6 %

Indeks

100

100

100

75

86

100

84

92

79

81

81

74

84

80

73

Indien

309

1,8 %

210

1,4 %

169

1,1 %

130

0,7 %

130

0,7 %

Indeks

100

100

100

68

77

97

55

61

78

42

38

68

42

38

65

Thailand

41

0,2 %

43

0,3 %

181

1,2 %

333

1,9 %

375

2,0 %

Indeks

100

100

100

103

150

114

434

600

93

800

950

86

900

1 000

85

Indonesien

104

0,6 %

82

0,5 %

87

0,5 %

222

1,3 %

241

1,3 %

Indeks

100

100

100

79

83

97

83

83

91

213

216

69

231

216

68

Filippinerne

470

2,7 %

399

2,6 %

539

3,4 %

631

3,6 %

662

3,7 %

Indeks

100

100

100

85

96

88

115

126

73

134

133

63

141

137

62

Polen

540

3,1 %

522

3,4 %

620

3,9 %

772

4,4 %

830

4,6 %

Indeks

100

100

100

97

109

109

115

125

122

143

142

111

154

148

113

Bangladesh

157

0,9 %

189

1,2 %

273

1,7 %

382

2,2 %

423

2,3 %

Indeks

100

100

100

120

133

92

174

188

73

243

244

58

270

255

59

Litauen

237

1,3 %

284

1,8 %

298

1,9 %

336

1,9 %

336

1,8 %

Indeks

100

100

100

120

138

103

126

146

101

142

146

86

142

138

86

Tjekkiet

297

1,7 %

253

1,6 %

189

1,2 %

235

1,3 %

220

1,2 %

Indeks

100

100

100

85

94

98

64

70

112

79

76

139

74

70

145

Tyrkiet

67

0,4 %

77

0,5 %

97

0,6 %

160

0,9 %

203

1,1 %

Indeks

100

100

100

114

125

100

145

150

94

237

225

76

301

275

74

Andre

450

2,6 %

402

2,6 %

630

4,0 %

815

4,7 %

906

5,0 %

Indeks

100

100

100

89

100

98

140

154

83

181

181

51

201

192

51

I ALT

5 193

29 %

4 354

28 %

5 194

33 %

6 073

35 %

6 423

36 %

Indeks

100

100

100

84

97

98

100

114

84

117

121

70

124

124

70

| (167) | Importen fra Taiwan havde en markedsandel på 11,6 % i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til mere end 2 mio. cykler. Udtrykt i mængde er importen fra Taiwan langt større end fra nogen anden leverandør. Dens markedsandel faldt imidlertid med 20 % i løbet af den betragtede periode. Importen af cykler fra Taiwan er desuden rettet mod den dyre ende af markedet. På grundlag af dokumentation fra klageren er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end de tilsvarende modeller, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(167)

Importen fra Taiwan havde en markedsandel på 11,6 % i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til mere end 2 mio. cykler. Udtrykt i mængde er importen fra Taiwan langt større end fra nogen anden leverandør. Dens markedsandel faldt imidlertid med 20 % i løbet af den betragtede periode. Importen af cykler fra Taiwan er desuden rettet mod den dyre ende af markedet. På grundlag af dokumentation fra klageren er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end de tilsvarende modeller, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen.

| (168) | Importen med oprindelse i Thailand er forøget i løbet af den betragtede periode, og dens markedsandel steg til 2,0 % i undersøgelsesperioden. Da i) udgangspunktet var meget lavt, og ii) markedsandelen stadig er meget mindre end for Kina og Vietnam, konkluderes det imidlertid, at denne eksport ikke kan anses for at have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(168)

Importen med oprindelse i Thailand er forøget i løbet af den betragtede periode, og dens markedsandel steg til 2,0 % i undersøgelsesperioden. Da i) udgangspunktet var meget lavt, og ii) markedsandelen stadig er meget mindre end for Kina og Vietnam, konkluderes det imidlertid, at denne eksport ikke kan anses for at have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.

| (169) | Importen med oprindelse i Filippinerne er steget med 41 % i løbet af den betragtede periode. Dens markedsandel var på 3,7 % i undersøgelsesperioden. OLAF (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) er imidlertid ved at undersøge, om der er indgivet misvisende oprindelsesangivelser af importen fra Filippinerne. Under disse omstændigheder er det ikke muligt at konkludere, om import, der er angivet med oprindelse i Filippinerne, bidrager til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(169)

Importen med oprindelse i Filippinerne er steget med 41 % i løbet af den betragtede periode. Dens markedsandel var på 3,7 % i undersøgelsesperioden. OLAF (Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig) er imidlertid ved at undersøge, om der er indgivet misvisende oprindelsesangivelser af importen fra Filippinerne. Under disse omstændigheder er det ikke muligt at konkludere, om import, der er angivet med oprindelse i Filippinerne, bidrager til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (170) | Importen med oprindelse i Bangladesh er steget med 170 % i løbet af den betragtede periode, og dens markedsandel udgjorde i undersøgelsesperioden 2,3 %. Da i) udgangspunktet var meget lavt, og ii) markedsandelen stadig er meget mindre end for Kina og Vietnam, konkluderes det imidlertid, at denne eksport ikke kan anses for at have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(170)

Importen med oprindelse i Bangladesh er steget med 170 % i løbet af den betragtede periode, og dens markedsandel udgjorde i undersøgelsesperioden 2,3 %. Da i) udgangspunktet var meget lavt, og ii) markedsandelen stadig er meget mindre end for Kina og Vietnam, konkluderes det imidlertid, at denne eksport ikke kan anses for at have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.

| (171) | Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte nogle interesserede parter, at importen fra visse tredjelande (nemlig Bangladesh, Filippinerne og Thailand) var steget betydeligt på tilsvarende vis som stigningen i importen fra Vietnam, og at denne imports markedsandel ikke var ubetydelig. De fremførte, at disse lande derfor også burde have været omfattet af proceduren, og at Rådet ved ikke at medtage dem havde udøvet forskelsbehandling. I denne forbindelse, og som tilføjelse til bemærkningerne i betragtning 168 til 170, skal det bemærkes, at importen fra disse tre lande er steget meget mindre end importen med oprindelse i Kina og Vietnam. Derfor og af de årsager, der allerede er nævnt i betragtning 168 til 170, blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(171)

Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater fremførte nogle interesserede parter, at importen fra visse tredjelande (nemlig Bangladesh, Filippinerne og Thailand) var steget betydeligt på tilsvarende vis som stigningen i importen fra Vietnam, og at denne imports markedsandel ikke var ubetydelig. De fremførte, at disse lande derfor også burde have været omfattet af proceduren, og at Rådet ved ikke at medtage dem havde udøvet forskelsbehandling. I denne forbindelse, og som tilføjelse til bemærkningerne i betragtning 168 til 170, skal det bemærkes, at importen fra disse tre lande er steget meget mindre end importen med oprindelse i Kina og Vietnam. Derfor og af de årsager, der allerede er nævnt i betragtning 168 til 170, blev påstanden afvist.

| (172) | Importen med oprindelse i Polen og Litauen, der har været medlemmer af Den Europæiske Union siden 1. maj 2004 , steg med henholdsvis 54 % og 42 % i den betragtede periode. Det skal imidlertid bemærkes, at priserne på importen fra Polen steg med 13 % i den betragtede periode. Polen var et af de to lande (det andet var Tjekkiet), hvor priserne steg. Importen fra Litauen har været meget begrænset i forhold til importen fra Kina og Vietnam. Det konkluderes, at i betragtning af denne imports priser og mængder kan den ikke anses for at have haft en væsentlig negativ indvirkning på den skadelige situation, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i. |
| --- | --- |

(172)

Importen med oprindelse i Polen og Litauen, der har været medlemmer af Den Europæiske Union siden 1. maj 2004 , steg med henholdsvis 54 % og 42 % i den betragtede periode. Det skal imidlertid bemærkes, at priserne på importen fra Polen steg med 13 % i den betragtede periode. Polen var et af de to lande (det andet var Tjekkiet), hvor priserne steg. Importen fra Litauen har været meget begrænset i forhold til importen fra Kina og Vietnam. Det konkluderes, at i betragtning af denne imports priser og mængder kan den ikke anses for at have haft en væsentlig negativ indvirkning på den skadelige situation, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i.

4.   Udviklingen i forbruget

| (173) | Som nævnt i betragtning 107 steg forbruget med 4 % fra 2000 til undersøgelsesperioden. Denne faktor kan derfor ikke være en kilde til skade. |
| --- | --- |

(173)

Som nævnt i betragtning 107 steg forbruget med 4 % fra 2000 til undersøgelsesperioden. Denne faktor kan derfor ikke være en kilde til skade.

5.   Andre producenter i Fællesskabet end producenterne i stikprøven

| (174) | Som det fremgår af betragtning 128 og 132, er fællesskabsproducenternes samlede produktion og salg faldet. Dette tyder på, at de befinder sig i en tilsvarende eller endnu værre situation end producenterne i stikprøven, dvs. at de har lidt skade som følge af dumpingimporten. Det kan derfor ikke konkluderes, at andre producenter i Fællesskabet kan have forvoldt producenterne i stikprøven væsentlig skade. |
| --- | --- |

(174)

Som det fremgår af betragtning 128 og 132, er fællesskabsproducenternes samlede produktion og salg faldet. Dette tyder på, at de befinder sig i en tilsvarende eller endnu værre situation end producenterne i stikprøven, dvs. at de har lidt skade som følge af dumpingimporten. Det kan derfor ikke konkluderes, at andre producenter i Fællesskabet kan have forvoldt producenterne i stikprøven væsentlig skade.

6.   Svingninger i valutakurser

| (175) | En kinesisk eksporterende producent fremførte efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater, at der burde være foretaget en justering for valutakursudviklingen, da den kinesiske yuan er knyttet til kursen på dollaren, der faldt betydeligt over for euroen i undersøgelsesperioden. Selv om det ikke kan udelukkes, at opskrivningen af euroen i forhold til dollaren kan have begunstiget importen af den pågældende vare, tyder det forhold, at udsving i valutakurserne ikke havde følgevirkninger for importen til Fællesskabet fra andre lande, på, at dette ikke kan anses for at være en årsagsfaktor i dette tilfælde. Det bemærkes også, at den afgørende faktor for analysen af årsagssammenhængen er, om dumpingimporten (dvs. denne imports mængde og priser) har forvoldt skade. De kinesiske eksportørers argument forsøger snarere at forklare, hvorfor dumpingimporten finder sted på et bestemt prisniveau. I en årsagssammenhæng er spørgsmålet om, hvorfor priserne på dumpingimporten ligger på et bestemt niveau, imidlertid irrelevant. |
| --- | --- |

(175)

En kinesisk eksporterende producent fremførte efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater, at der burde være foretaget en justering for valutakursudviklingen, da den kinesiske yuan er knyttet til kursen på dollaren, der faldt betydeligt over for euroen i undersøgelsesperioden. Selv om det ikke kan udelukkes, at opskrivningen af euroen i forhold til dollaren kan have begunstiget importen af den pågældende vare, tyder det forhold, at udsving i valutakurserne ikke havde følgevirkninger for importen til Fællesskabet fra andre lande, på, at dette ikke kan anses for at være en årsagsfaktor i dette tilfælde. Det bemærkes også, at den afgørende faktor for analysen af årsagssammenhængen er, om dumpingimporten (dvs. denne imports mængde og priser) har forvoldt skade. De kinesiske eksportørers argument forsøger snarere at forklare, hvorfor dumpingimporten finder sted på et bestemt prisniveau. I en årsagssammenhæng er spørgsmålet om, hvorfor priserne på dumpingimporten ligger på et bestemt niveau, imidlertid irrelevant.

7.   Konklusion

| (176) | Dumpingimporten fra Kina og Vietnam fandtes at underbyde EF-erhvervsgrenens priser betydeligt i undersøgelsesperioden. Denne imports forøgede tilstedeværelse på markedet som bevidnet ved dens voksende markedsandel falder sammen med en periode med fortsat økonomisk sårbarhed for EF-erhvervsgrenen (se betragtning 150 til 153). Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem importen fra disse to lande og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. For så vidt angår varer importeret fra andre lande er de også i stigende grad til stede på markedet, men i væsentligt mindre omfang end importerede varer fra Kina og Vietnam. Blandt disse andre lande, der eksporterer cykler til Fællesskabet, tegnede Taiwan sig for den største importmængde i undersøgelsesperioden. Dette lands markedsandel har imidlertid været faldende, og dets priser i undersøgelsesperioden fandtes ikke at underbyde EF-erhvervsgrenens priser. Importen fra Taiwan kan derfor ikke have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. For så vidt angår importen fra alle andre lande end Taiwan er markedsandelen også vokset, men i mindre udstrækning end for importen fra Kina og Vietnam. Det har ikke været muligt at afgøre, om priserne på denne import underbød EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 166), men det konstateredes, at denne import fra andre tredjelande — især i betragtning af dens mængde og markedsandel — ikke havde følger, der i væsentlig grad kunne bidrage til den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. |
| --- | --- |

(176)

Dumpingimporten fra Kina og Vietnam fandtes at underbyde EF-erhvervsgrenens priser betydeligt i undersøgelsesperioden. Denne imports forøgede tilstedeværelse på markedet som bevidnet ved dens voksende markedsandel falder sammen med en periode med fortsat økonomisk sårbarhed for EF-erhvervsgrenen (se betragtning 150 til 153). Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem importen fra disse to lande og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. For så vidt angår varer importeret fra andre lande er de også i stigende grad til stede på markedet, men i væsentligt mindre omfang end importerede varer fra Kina og Vietnam. Blandt disse andre lande, der eksporterer cykler til Fællesskabet, tegnede Taiwan sig for den største importmængde i undersøgelsesperioden. Dette lands markedsandel har imidlertid været faldende, og dets priser i undersøgelsesperioden fandtes ikke at underbyde EF-erhvervsgrenens priser. Importen fra Taiwan kan derfor ikke have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. For så vidt angår importen fra alle andre lande end Taiwan er markedsandelen også vokset, men i mindre udstrækning end for importen fra Kina og Vietnam. Det har ikke været muligt at afgøre, om priserne på denne import underbød EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 166), men det konstateredes, at denne import fra andre tredjelande — især i betragtning af dens mængde og markedsandel — ikke havde følger, der i væsentlig grad kunne bidrage til den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt.

G.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   Generelle overvejelser

| (177) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 1, blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at der forekom skadevoldende dumping, alligevel var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde antidumpingforanstaltningerne mod importen fra Kina eller indføre antidumpingforanstaltninger mod importen fra Vietnam. Virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter i proceduren samt følgerne af ikke at træffe eller opretholde foranstaltninger blev overvejet. I denne forbindelse skal det også erindres, at det i den tidligere undersøgelse vedrørende importen fra Kina fandtes, at en vedtagelse af foranstaltninger ikke stred imod Fællesskabets interesser. |
| --- | --- |

(177)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 1, blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at der forekom skadevoldende dumping, alligevel var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde antidumpingforanstaltningerne mod importen fra Kina eller indføre antidumpingforanstaltninger mod importen fra Vietnam. Virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter i proceduren samt følgerne af ikke at træffe eller opretholde foranstaltninger blev overvejet. I denne forbindelse skal det også erindres, at det i den tidligere undersøgelse vedrørende importen fra Kina fandtes, at en vedtagelse af foranstaltninger ikke stred imod Fællesskabets interesser.

| (178) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til importørerne, men modtog ingen besvarelser vedrørende indledningen af den fornyede undersøgelse af foranstaltningerne mod importen fra Kina. Kommissionen modtog svar fra tre importører om procedurerne vedrørende Vietnam. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til importørerne, men modtog ingen besvarelser vedrørende indledningen af den fornyede undersøgelse af foranstaltningerne mod importen fra Kina. Kommissionen modtog svar fra tre importører om procedurerne vedrørende Vietnam.

2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (179) | Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som beskrevet i betragtning 150 og efterfølgende. Efter indførelsen af foranstaltninger mod importen fra Kina har EF-erhvervsgrenen delvist kunnet overvinde følgerne heraf. Den fortsatte dumpingimport fra Kina kombineret med det yderligere opsving i dumpingimport fra Vietnam, der ikke var en årsag til skade i den tidligere undersøgelse, forhindrede imidlertid EF-erhvervsgrenen i at opnå tilfredsstillende finansielle resultater og fuldt ud overvinde følgerne af skaden. |
| --- | --- |

(179)

Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som beskrevet i betragtning 150 og efterfølgende. Efter indførelsen af foranstaltninger mod importen fra Kina har EF-erhvervsgrenen delvist kunnet overvinde følgerne heraf. Den fortsatte dumpingimport fra Kina kombineret med det yderligere opsving i dumpingimport fra Vietnam, der ikke var en årsag til skade i den tidligere undersøgelse, forhindrede imidlertid EF-erhvervsgrenen i at opnå tilfredsstillende finansielle resultater og fuldt ud overvinde følgerne af skaden.

| (180) | En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opnå øget salg og markedsandel samt i visse markedssegmenter også at hæve priserne. EF-erhvervsgrenen vil derved kunne forvente at opnå den fortjeneste, som den kunne have opnået uden dumpingimport. Da nye modeller af cykler i høj grad udvikles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, ville de også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten ophører. Fællesskabets cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig under redelige markedsforhold. Derfor er det nødvendigt at genskabe redelige konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(180)

En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opnå øget salg og markedsandel samt i visse markedssegmenter også at hæve priserne. EF-erhvervsgrenen vil derved kunne forvente at opnå den fortjeneste, som den kunne have opnået uden dumpingimport. Da nye modeller af cykler i høj grad udvikles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, ville de også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten ophører. Fællesskabets cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig under redelige markedsforhold. Derfor er det nødvendigt at genskabe redelige konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet.

| (181) | Uden foranstaltninger mod importen fra Kina og Vietnam vil der imidlertid forekomme yderligere forvridninger af handelen, der uundgåeligt vil føre til, at EF-erhvervsgrenens genrejselse går i stå. Selv om der er indført foranstaltninger mod Kina, er importen steget støt, og importpriserne er faldet. I betragtning af den kinesiske produktionskapacitet, den store importmængde i tiden før indførelsen af de oprindelige antidumpingforanstaltninger, den betydelige vækst i importen og den betydelige markedsandel, som importen fra Vietnam har opnået, er det klart, at uden en videreførelse af foranstaltningerne mod importen fra Kina og en indførelse af foranstaltninger mod importen fra Vietnam vil det være meget vanskeligt, om ikke umuligt, for EF-erhvervsgrenen at genrejse sig. I modsat fald vil EF-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til, at endnu flere producenter i Fællesskabet må lukke eller reducere deres kapacitet. Som eksempler på cykelproducenter, der for nylig har indstillet deres virksomhed, kan nævnes Kynast (Tyskland), Merkers-Rad (Tyskland), Confersil Portugal og Cesare Rizzato (Italien). Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltninger er i EF-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(181)

Uden foranstaltninger mod importen fra Kina og Vietnam vil der imidlertid forekomme yderligere forvridninger af handelen, der uundgåeligt vil føre til, at EF-erhvervsgrenens genrejselse går i stå. Selv om der er indført foranstaltninger mod Kina, er importen steget støt, og importpriserne er faldet. I betragtning af den kinesiske produktionskapacitet, den store importmængde i tiden før indførelsen af de oprindelige antidumpingforanstaltninger, den betydelige vækst i importen og den betydelige markedsandel, som importen fra Vietnam har opnået, er det klart, at uden en videreførelse af foranstaltningerne mod importen fra Kina og en indførelse af foranstaltninger mod importen fra Vietnam vil det være meget vanskeligt, om ikke umuligt, for EF-erhvervsgrenen at genrejse sig. I modsat fald vil EF-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til, at endnu flere producenter i Fællesskabet må lukke eller reducere deres kapacitet. Som eksempler på cykelproducenter, der for nylig har indstillet deres virksomhed, kan nævnes Kynast (Tyskland), Merkers-Rad (Tyskland), Confersil Portugal og Cesare Rizzato (Italien). Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltninger er i EF-erhvervsgrenens interesse.

3.   Uafhængige importørers interesser

| (182) | Der blev ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaerne eller bemærkninger fra uafhængige importører vedrørende importen fra Kina. For så vidt angår Vietnam fremførte en af importørerne (der tegnede sig for omkring 14 % af den samlede import), at enhver importtold på cykler fra Vietnam ville være til skade for kunderne i EU, da det ville føre til et brat fald i importen fra Vietnam. En anden importør fremførte også, at de importerede cykler hovedsagelig er børnecykler, som ikke fremstilles af producenterne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(182)

Der blev ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaerne eller bemærkninger fra uafhængige importører vedrørende importen fra Kina. For så vidt angår Vietnam fremførte en af importørerne (der tegnede sig for omkring 14 % af den samlede import), at enhver importtold på cykler fra Vietnam ville være til skade for kunderne i EU, da det ville føre til et brat fald i importen fra Vietnam. En anden importør fremførte også, at de importerede cykler hovedsagelig er børnecykler, som ikke fremstilles af producenterne i Fællesskabet.

| (183) | Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at træffe eller ikke træffe foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prisfastsatte importvarer stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at fællesskabsproducenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 166, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler. I forbindelse med analysen af importen fra Vietnam blev det desuden fastslået, at importen omfatter alle former for cykler og ikke blot børnecykler. Det skal også tilføjes, at en del af producenterne i stikprøven rent faktisk også fremstiller børnecykler. |
| --- | --- |

(183)

Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at træffe eller ikke træffe foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prisfastsatte importvarer stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at fællesskabsproducenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 166, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler. I forbindelse med analysen af importen fra Vietnam blev det desuden fastslået, at importen omfatter alle former for cykler og ikke blot børnecykler. Det skal også tilføjes, at en del af producenterne i stikprøven rent faktisk også fremstiller børnecykler.

| (184) | Da redeligt prisfastsat import stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om der opretholdes antidumpingforanstaltninger over for Kina og indføres antidumpingforanstaltninger over for Vietnam. De uafhængige importørers begrænsede ønske om at samarbejde og det forhold, at importørerne ikke synes at have haft væsentlige problemer efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina, understøtter yderligere denne konklusion. |
| --- | --- |

(184)

Da redeligt prisfastsat import stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om der opretholdes antidumpingforanstaltninger over for Kina og indføres antidumpingforanstaltninger over for Vietnam. De uafhængige importørers begrænsede ønske om at samarbejde og det forhold, at importørerne ikke synes at have haft væsentlige problemer efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina, understøtter yderligere denne konklusion.

4.   De detailhandlendes interesser

| (185) | En af importørerne af cykler fra Vietnam fungerer også som en sammenslutning af cykelhandlere i detailleddet, der ifølge årsregnskaberne for 2003 har 720 medlemmer. Disse medlemmer er en del af et net af detailhandlere under importøren, der bl.a. leverer cykler importeret fra Vietnam. De 720 medlemmer beskæftigede angiveligt 4 900 personer i 2003. Kommissionen modtog også underskrevne erklæringer fra 1 287 detailhandlere (der følgelig ikke alle var medlemmer af nettet af detailhandlere), der anførte, at de støttede importørens bemærkninger. Som anført i betragtning 182 hævder de, at hvis der indføres foranstaltninger mod cykler fra Vietnam, vil det føre til faldende import, dalende salg af cykler og derfor også tab af arbejdspladser hos detailhandlerne. I denne forbindelse skal det bemærkes, at der som anført i betragtning 183 ikke er nogen risiko for mangel på cykler eller for faldende salg, da detailhandlerne kan forventes at kunne fremskaffe cykler fra andre lande end Vietnam, hvis det skulle blive nødvendigt. |
| --- | --- |

(185)

En af importørerne af cykler fra Vietnam fungerer også som en sammenslutning af cykelhandlere i detailleddet, der ifølge årsregnskaberne for 2003 har 720 medlemmer. Disse medlemmer er en del af et net af detailhandlere under importøren, der bl.a. leverer cykler importeret fra Vietnam. De 720 medlemmer beskæftigede angiveligt 4 900 personer i 2003. Kommissionen modtog også underskrevne erklæringer fra 1 287 detailhandlere (der følgelig ikke alle var medlemmer af nettet af detailhandlere), der anførte, at de støttede importørens bemærkninger. Som anført i betragtning 182 hævder de, at hvis der indføres foranstaltninger mod cykler fra Vietnam, vil det føre til faldende import, dalende salg af cykler og derfor også tab af arbejdspladser hos detailhandlerne. I denne forbindelse skal det bemærkes, at der som anført i betragtning 183 ikke er nogen risiko for mangel på cykler eller for faldende salg, da detailhandlerne kan forventes at kunne fremskaffe cykler fra andre lande end Vietnam, hvis det skulle blive nødvendigt.

| (186) | Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater hævdede nogle interesserede parter, at tilstedeværelsen af redeligt prisfastsatte cykler ikke er det eneste spørgsmål af betydning for detailhandlernes interesser for så vidt angår cykler med oprindelse i Vietnam. Disse interesserede parter hævdede også, at de ikke kan skifte fra et mærke til et andet på grund af kvalitetsaspekterne. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere dokumentation for, at de fra Vietnam importerede cykler er af en bestemt type eller kvalitet, som ikke fremstilles andre steder. Tværtimod konstateredes det ved den sammenligning mellem den vietnamesiske import og de af fællesskabsproducenterne i stikprøven fremstillede cykler, der blev foretaget i forbindelse med beregningen af prisunderbuddet (se betragtning 123), at der var et betydeligt sammenfald mellem de forskellige modeller. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(186)

Efter meddelelsen om de endelige undersøgelsesresultater hævdede nogle interesserede parter, at tilstedeværelsen af redeligt prisfastsatte cykler ikke er det eneste spørgsmål af betydning for detailhandlernes interesser for så vidt angår cykler med oprindelse i Vietnam. Disse interesserede parter hævdede også, at de ikke kan skifte fra et mærke til et andet på grund af kvalitetsaspekterne. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere dokumentation for, at de fra Vietnam importerede cykler er af en bestemt type eller kvalitet, som ikke fremstilles andre steder. Tværtimod konstateredes det ved den sammenligning mellem den vietnamesiske import og de af fællesskabsproducenterne i stikprøven fremstillede cykler, der blev foretaget i forbindelse med beregningen af prisunderbuddet (se betragtning 123), at der var et betydeligt sammenfald mellem de forskellige modeller. Disse påstande blev derfor afvist.

| (187) | Kommissionen modtog også bemærkninger fra en anden detailhandlerorganisation, som repræsenterede mere end 6 000 detailhandlere, og som støttede foranstaltningerne mod importen fra Kina, men protesterede mod den aktuelle procedure vedrørende Vietnam med den begrundelse, at importen fra dette land hverken fandt sted til dumpingpriser eller forvoldte skade. Som anført i betragtning 95 til 97 har Kommissionen imidlertid konstateret, at importen af cykler fra Vietnam fandt sted til dumpingpriser og forvoldte EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen modtog også bemærkninger fra en anden detailhandlerorganisation, som repræsenterede mere end 6 000 detailhandlere, og som støttede foranstaltningerne mod importen fra Kina, men protesterede mod den aktuelle procedure vedrørende Vietnam med den begrundelse, at importen fra dette land hverken fandt sted til dumpingpriser eller forvoldte skade. Som anført i betragtning 95 til 97 har Kommissionen imidlertid konstateret, at importen af cykler fra Vietnam fandt sted til dumpingpriser og forvoldte EF-erhvervsgrenen skade.

| (188) | I betragtning af ovenstående fandtes det, at antidumpingforanstaltningerne mod importen af cykler fra Kina og Vietnam ikke strider mod detailhandlernes interesser. |
| --- | --- |

(188)

I betragtning af ovenstående fandtes det, at antidumpingforanstaltningerne mod importen af cykler fra Kina og Vietnam ikke strider mod detailhandlernes interesser.

5.   Leverandørernes interesser

| (189) | En italiensk leverandør (og dennes sammenslutning) gav sig til kende under undersøgelsen. De fremførte, at der er mere end 200 fabrikker i Italien, som leverer dele til cykelproducenter, og at leverandørindustriens fortsatte eksistens derfor uundgåeligt afhænger af, at cykelproduktionen i Europa videreføres. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Fællesskabets komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse. |
| --- | --- |

(189)

En italiensk leverandør (og dennes sammenslutning) gav sig til kende under undersøgelsen. De fremførte, at der er mere end 200 fabrikker i Italien, som leverer dele til cykelproducenter, og at leverandørindustriens fortsatte eksistens derfor uundgåeligt afhænger af, at cykelproduktionen i Europa videreføres. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Fællesskabets komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse.

6.   Virkninger for forbrugerne

| (190) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra forbrugersammenslutninger i Fællesskabet vedrørende foranstaltningerne mod Kina eller muligheden for at indføre foranstaltninger mod importen fra Vietnam. Det skal bemærkes, at forbrugerne under alle omstændigheder kan vælge mellem et bredt sortiment af varer i alle segmenter, også uden cykler med oprindelse i Kina eller Vietnam. EF-erhvervsgrenen bidrager væsentligt til det udtømmende varesortiment, der foreligger. Undersøgelsen har ikke afsløret nogen forsyningsproblemer. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at Kommissionen modtog bemærkninger fra den sammenslutning, der er nævnt i betragtning 185. De detailhandlende, som sammenslutningen repræsenterer, køber hovedparten af deres cykler fra europæiske producenter, og de har mistet en betydelig del af deres markedsandel til andre distributionskanaler, navnlig massemarkedet. Selv om de hævder, at de fra Kina importerede cykler ikke optræder i detailledet, påvirker de lave priser på massevaremarkedet de endelige forbrugeres præferencer til trods for kvalitetsforskellene mellem de cykler, der kan fås hos hhv. detailhandlerne og masseforhandlerne. Af alle disse årsager fandtes det, at dumpingforanstaltningerne mod Kina og Vietnam ikke strider mod forbrugernes interesser. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra forbrugersammenslutninger i Fællesskabet vedrørende foranstaltningerne mod Kina eller muligheden for at indføre foranstaltninger mod importen fra Vietnam. Det skal bemærkes, at forbrugerne under alle omstændigheder kan vælge mellem et bredt sortiment af varer i alle segmenter, også uden cykler med oprindelse i Kina eller Vietnam. EF-erhvervsgrenen bidrager væsentligt til det udtømmende varesortiment, der foreligger. Undersøgelsen har ikke afsløret nogen forsyningsproblemer. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at Kommissionen modtog bemærkninger fra den sammenslutning, der er nævnt i betragtning 185. De detailhandlende, som sammenslutningen repræsenterer, køber hovedparten af deres cykler fra europæiske producenter, og de har mistet en betydelig del af deres markedsandel til andre distributionskanaler, navnlig massemarkedet. Selv om de hævder, at de fra Kina importerede cykler ikke optræder i detailledet, påvirker de lave priser på massevaremarkedet de endelige forbrugeres præferencer til trods for kvalitetsforskellene mellem de cykler, der kan fås hos hhv. detailhandlerne og masseforhandlerne. Af alle disse årsager fandtes det, at dumpingforanstaltningerne mod Kina og Vietnam ikke strider mod forbrugernes interesser.

7.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (191) | En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina og en indførelse af foranstaltninger mod importen af cykler med oprindelse i Vietnam vil klart være i EF-erhvervsgrenens interesse og i Fællesskabets cykeldeleleverandørers interesse. Det vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at vokse og fuldt ud overvinde følgerne af den skade, som dumpingimporten har forvoldt. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at produktionen i Fællesskabet fortsat vil falde, og at flere virksomheder vil indstille deres aktiviteter. Endvidere vil importørerne og detailhandlerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. For så vidt angår forbrugerne modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra disse. |
| --- | --- |

(191)

En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina og en indførelse af foranstaltninger mod importen af cykler med oprindelse i Vietnam vil klart være i EF-erhvervsgrenens interesse og i Fællesskabets cykeldeleleverandørers interesse. Det vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at vokse og fuldt ud overvinde følgerne af den skade, som dumpingimporten har forvoldt. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at produktionen i Fællesskabet fortsat vil falde, og at flere virksomheder vil indstille deres aktiviteter. Endvidere vil importørerne og detailhandlerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. For så vidt angår forbrugerne modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra disse.

| (192) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(192)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina og Vietnam.

H.   FORESLÅET TOLD

| (193) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der indføres foranstaltninger mod importen fra Vietnam for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. For så vidt angår importen fra Kina bør de gældende foranstaltninger, som opretholdt ved forordning (EF) nr. 1524/2000, ændres for at tage hensyn til resultaterne af denne interimsundersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, indføres de ændrede foranstaltninger for en ny periode på fem år. |
| --- | --- |

(193)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der indføres foranstaltninger mod importen fra Vietnam for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. For så vidt angår importen fra Kina bør de gældende foranstaltninger, som opretholdt ved forordning (EF) nr. 1524/2000, ændres for at tage hensyn til resultaterne af denne interimsundersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, indføres de ændrede foranstaltninger for en ny periode på fem år.

| (194) | Foranstaltningerne bør indføres med et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 8 % af omsætningen. Dette er samme margen som i den tidligere undersøgelse, da der ikke fandtes nogen begrundelse for at ændre denne sats. |
| --- | --- |

(194)

Foranstaltningerne bør indføres med et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 8 % af omsætningen. Dette er samme margen som i den tidligere undersøgelse, da der ikke fandtes nogen begrundelse for at ændre denne sats.

| (195) | Flere samarbejdsvillige eksportører i Kina og Vietnam fremførte, at 8 % er en meget høj margen, og henviste til den sats på 3,3 %, der var anført i klagen, som en passende fortjeneste for en sund erhvervsgren. Desuden henviste de til den tidligere undersøgelse, hvor det blev konstateret, at EF-erhvervsgrenen led tab på 0,6 %. Kommissionen fandt imidlertid, at den rentabilitet (3,5 %), der var konstateret i den aktuelle undersøgelsesperiode, kun viser, at EF-erhvervsgrenen delvist har rejst sig efter den tidligere dumping, og ikke kan betragtes som et fortjenstniveau, der kan opnås, hvis der ikke forekommer skadevoldende dumping. I denne forbindelse bemærkes det, at importen fra Kina er steget betydeligt i løbet af den betragtede periode, selv om den har været underlagt foranstaltninger, mens importen fra Vietnam til dumpingpriser er vokset meget stærkt. Under disse omstændigheder anses et fortjenstniveau på 8 % som i den tidligere undersøgelse for passende, da der ikke fandtes nogen begrundelse for, at denne sats burde ændres. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. |
| --- | --- |

(195)

Flere samarbejdsvillige eksportører i Kina og Vietnam fremførte, at 8 % er en meget høj margen, og henviste til den sats på 3,3 %, der var anført i klagen, som en passende fortjeneste for en sund erhvervsgren. Desuden henviste de til den tidligere undersøgelse, hvor det blev konstateret, at EF-erhvervsgrenen led tab på 0,6 %. Kommissionen fandt imidlertid, at den rentabilitet (3,5 %), der var konstateret i den aktuelle undersøgelsesperiode, kun viser, at EF-erhvervsgrenen delvist har rejst sig efter den tidligere dumping, og ikke kan betragtes som et fortjenstniveau, der kan opnås, hvis der ikke forekommer skadevoldende dumping. I denne forbindelse bemærkes det, at importen fra Kina er steget betydeligt i løbet af den betragtede periode, selv om den har været underlagt foranstaltninger, mens importen fra Vietnam til dumpingpriser er vokset meget stærkt. Under disse omstændigheder anses et fortjenstniveau på 8 % som i den tidligere undersøgelse for passende, da der ikke fandtes nogen begrundelse for, at denne sats burde ændres. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare.

| (196) | Den nødvendige prisforhøjelse fastsattes derefter på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der anvendtes med henblik på beregning af underbud, og de vejede gennemsnitlige samlede produktionsomkostninger for producenterne i stikprøven, tillagt en fortjeneste på 8 %. |
| --- | --- |

(196)

Den nødvendige prisforhøjelse fastsattes derefter på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der anvendtes med henblik på beregning af underbud, og de vejede gennemsnitlige samlede produktionsomkostninger for producenterne i stikprøven, tillagt en fortjeneste på 8 %.

| (197) | Da skadesmargenerne er højere end de konstaterede dumpingmargener, bør antidumpingtolden baseres på dumpingmargenerne, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

(197)

Da skadesmargenerne er højere end de konstaterede dumpingmargener, bør antidumpingtolden baseres på dumpingmargenerne, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2.

| (198) | CCCME gav udtryk for vilje til at afgive et tilsagn sammen med samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Fællesskabet normalt ikke godtager tilsagn vedrørende forbrugsvarer, bl.a. på grund af modellernes kompleksitet, antallet af forskellige typer og den variation og hyppighed, hvormed sådanne varer forbedres eller på anden måde ændres. Dette gør det stort set umuligt at fastsætte meningsfulde minimumsimportpriser. Desuden fører disse overvejelser til uoverstigelige problemer med hensyn til overvågning, hvilket gør en godtagelse af sådanne tilsagn upraktisk. Disse generelle overvejelser gælder også den aktuelle sag. Kommissionen fandt derfor, at det ikke var hensigtsmæssigt at godtage et tilsagn i denne bestemte undersøgelse, og tilsagnet blev derfor afvist. Kommissionen underrettede CCCME herom. |
| --- | --- |

(198)

CCCME gav udtryk for vilje til at afgive et tilsagn sammen med samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. I denne forbindelse skal det bemærkes, at Fællesskabet normalt ikke godtager tilsagn vedrørende forbrugsvarer, bl.a. på grund af modellernes kompleksitet, antallet af forskellige typer og den variation og hyppighed, hvormed sådanne varer forbedres eller på anden måde ændres. Dette gør det stort set umuligt at fastsætte meningsfulde minimumsimportpriser. Desuden fører disse overvejelser til uoverstigelige problemer med hensyn til overvågning, hvilket gør en godtagelse af sådanne tilsagn upraktisk. Disse generelle overvejelser gælder også den aktuelle sag. Kommissionen fandt derfor, at det ikke var hensigtsmæssigt at godtage et tilsagn i denne bestemte undersøgelse, og tilsagnet blev derfor afvist. Kommissionen underrettede CCCME herom.

| (199) | De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(199)

De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (200) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(200)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told.

| (201) | På grundlag af ovenstående fastsættes antidumpingtolden til følgende:







  Land | Selskab | Antidumpingtold (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Alle selskaber | 48,5 |
| Vietnam | Always Co., Ltd. |
| Tan Thuan Export processing Zone, |
| District 7, |
| Ho Chi Minh City, Vietnam |

(201)

På grundlag af ovenstående fastsættes antidumpingtolden til følgende:

Land

Selskab

Antidumpingtold (%)

Folkerepublikken Kina

Alle selskaber

48,5

Vietnam

Always Co., Ltd.

Tan Thuan Export processing Zone,

District 7,

Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

Alle andre selskaber

34,5

| (202) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 20 blev alle interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at stille forslag om at ændre niveauet for de gældende foranstaltninger mod Kina og indføre foranstaltninger mod importen af cykler fra Vietnam. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. Der blev modtaget bemærkninger, som blev taget i betragtning, hvor det var relevant — |
| --- | --- |

(202)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 20 blev alle interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at stille forslag om at ændre niveauet for de gældende foranstaltninger mod Kina og indføre foranstaltninger mod importen af cykler fra Vietnam. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. Der blev modtaget bemærkninger, som blev taget i betragtning, hvor det var relevant —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Vietnam.

2.   Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:

| Land | Selskab | Antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam | 15,8 | A667 |
| Alle andre selskaber | 34,5 | A999 |

Land

Selskab

Antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Vietnam

Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

A667

Alle andre selskaber

34,5

A999

3.   Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

Artikel 2

Artikel 1, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1524/2000 affattes således:

»Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige told fastsættes til 48,5 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet«.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Rådets vegne

G. BROWN

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 228 af 9.9.1993, s. 1.

2

(3)  EFT L 16 af 18.1.1997, s. 55.

3

(4)  EFT L 175 af 14.7.2000, s. 39.

4

(5)  EUT C 103 af 29.4.2004, s. 76.

5

(6)  EUT C 103 af 29.4.2004, s. 80.

6

(7)  Afgørelse nr. 1615/691 truffet af Nederlandse Mededingingsautoritet den 21.4.2004.

7

(8)

8

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Bruxelles/Brussel.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/37

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1096/2005

af 13. juli 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 13. juli 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 55,8 |
| 096 | 43,7 |
| 999 | 49,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,7 |
| 999 | 79,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 64,6 |
| 528 | 61,4 |
| 999 | 63,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,1 |
| 400 | 90,1 |
| 404 | 59,2 |
| 508 | 68,4 |
| 512 | 84,5 |
| 528 | 64,8 |
| 720 | 68,8 |
| 804 | 89,8 |
| 999 | 75,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,9 |
| 512 | 46,9 |
| 528 | 54,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 63,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 163,2 |
| 999 | 163,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,9 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 288,0 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 111,7 |
| 999 | 110,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

55,8

096

43,7

999

49,8

0707 00 05

052

79,7

999

79,7

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

64,6

528

61,4

999

63,0

0808 10 80

388

80,1

400

90,1

404

59,2

508

68,4

512

84,5

528

64,8

720

68,8

804

89,8

999

75,7

0808 20 50

388

84,9

512

46,9

528

54,4

800

31,4

804

99,5

999

63,4

0809 10 00

052

163,2

999

163,2

0809 20 95

052

263,9

400

312,0

999

288,0

0809 40 05

528

109,1

624

111,7

999

110,4

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/39

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1097/2005

af 12. juli 2005

om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (2) om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2913/92, særlig artikel 173, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26.

| (2) | Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning — |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De enhedsværdier, der er nævnt i artikel 173, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fastsættes som angivet i tabellen i bilaget.

Article 2

Denne forordning træder i kraft den 15. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2700/2000 (EFT L 311 af 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2286/2003 (EUT L 343 af 31.12.2003, s. 1).

2

---

BILAG

| Kode | Varebeskrivelse | Enhedsværdibeløb/100 kg netto |
| --- | --- | --- |
| Art, sort, KN-kode | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Nye kartofler
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Spiseløg (bortset fra sætteløg)
  0703 10 19 | 31,92 | 18,31 | 965,38 | 237,92 | 499,37 | 7 909,27 |
| 110,20 | 22,21 | 13,70 | 129,98 | 7 643,10 | 1 242,82 |
| 300,95 | 21,90 | | | | |
| 1.40 | Hvidløg
  0703 20 00 | 138,03 | 79,17 | 4 175,09 | 1 028,95 | 2 159,68 | 34 206,25 |
| 476,59 | 96,05 | 59,26 | 562,14 | 33 055,09 | 5 374,97 |
| 1 301,55 | 94,73 | | | | |
| 1.50 | Porrer
  ex 0703 90 00 | 62,17 | 35,66 | 1 880,52 | 463,45 | 972,75 | 15 406,97 |
| 214,66 | 43,26 | 26,69 | 253,19 | 14 888,47 | 2 420,96 |
| 586,24 | 42,67 | | | | |
| 1.60 | Blomkål
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Hvidkål og rødkål
  0704 90 10 | 53,56 | 30,72 | 1 620,08 | 399,27 | 838,03 | 13 273,24 |
| 184,93 | 37,27 | 22,99 | 218,13 | 12 826,55 | 2 085,68 |
| 505,05 | 36,76 | | | | |
| 1.90 | Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Kinakål
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 59,66 | 3 146,09 | 775,35 | 1 627,40 | 25 775,76 |
| 359,13 | 72,38 | 44,65 | 423,59 | 24 908,31 | 4 050,25 |
| 980,77 | 71,38 | | | | |
| 1.110 | Hovedsalat
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Gulerødder
  ex 0706 10 00 | 30,30 | 17,38 | 916,51 | 225,87 | 474,09 | 7 508,95 |
| 104,62 | 21,09 | 13,01 | 123,40 | 7 256,24 | 1 179,91 |
| 285,72 | 20,79 | | | | |
| 1.140 | Radiser
  ex 0706 90 90 | 52,35 | 30,03 | 1 583,48 | 390,25 | 819,10 | 12 973,38 |
| 180,75 | 36,43 | 22,47 | 213,20 | 12 536,78 | 2 038,56 |
| 493,64 | 35,93 | | | | |
| 1.160 | Ærter (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 488,15 | 280,01 | 14 765,69 | 3 639,00 | 7 637,96 | 120 974,42 |
| 1 685,50 | 339,71 | 209,56 | 1 988,06 | 116 903,22 | 19 009,22 |
| 4 603,10 | 335,02 | | | | |
| 1.170 | Bønner: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)
  ex 0708 20 00 |

Kode

Varebeskrivelse

Enhedsværdibeløb/100 kg netto

Art, sort, KN-kode

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Nye kartofler

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Spiseløg (bortset fra sætteløg)

0703 10 19

31,92

18,31

965,38

237,92

499,37

7 909,27

110,20

22,21

13,70

129,98

7 643,10

1 242,82

300,95

21,90

1.40

Hvidløg

0703 20 00

138,03

79,17

4 175,09

1 028,95

2 159,68

34 206,25

476,59

96,05

59,26

562,14

33 055,09

5 374,97

1 301,55

94,73

1.50

Porrer

ex 0703 90 00

62,17

35,66

1 880,52

463,45

972,75

15 406,97

214,66

43,26

26,69

253,19

14 888,47

2 420,96

586,24

42,67

1.60

Blomkål

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Hvidkål og rødkål

0704 90 10

53,56

30,72

1 620,08

399,27

838,03

13 273,24

184,93

37,27

22,99

218,13

12 826,55

2 085,68

505,05

36,76

1.90

Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kinakål

ex 0704 90 90

104,01

59,66

3 146,09

775,35

1 627,40

25 775,76

359,13

72,38

44,65

423,59

24 908,31

4 050,25

980,77

71,38

1.110

Hovedsalat

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Gulerødder

ex 0706 10 00

30,30

17,38

916,51

225,87

474,09

7 508,95

104,62

21,09

13,01

123,40

7 256,24

1 179,91

285,72

20,79

1.140

Radiser

ex 0706 90 90

52,35

30,03

1 583,48

390,25

819,10

12 973,38

180,75

36,43

22,47

213,20

12 536,78

2 038,56

493,64

35,93

1.160

Ærter (Pisum sativum)

0708 10 00

488,15

280,01

14 765,69

3 639,00

7 637,96

120 974,42

1 685,50

339,71

209,56

1 988,06

116 903,22

19 009,22

4 603,10

335,02

1.170

Bønner:

1.170.1

—

Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)

ex 0708 20 00

115,56

66,28

3 495,37

861,43

1 808,08

28 637,39

399,00

80,42

49,61

470,62

27 673,64

4 499,91

1 089,66

79,31

1.170.2

| — | Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

151,09

86,67

4 570,17

1 126,32

2 364,04

37 443,12

521,68

105,14

64,86

615,33

36 183,03

5 883,60

1 424,72

103,69

1.180

Valskbønner

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artiskokker

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Asparges:

1.200.1

| — | Grønne
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Grønne

ex 0709 20 00

432,80

248,25

13 091,26

3 226,33

6 771,81

107 255,88

1 494,36

301,18

185,80

1 762,61

103 646,35

16 853,57

4 081,11

297,03

1.200.2

| — | Andre tilfælde
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Andre tilfælde

ex 0709 20 00

409,70

235,00

12 392,59

3 054,15

6 410,40

101 531,73

1 414,61

285,11

175,88

1 668,54

98 114,84

15 954,11

3 863,30

281,18

1.210

Auberginer

0709 30 00

97,81

56,10

2 958,42

729,10

1 530,32

24 238,16

337,70

68,06

41,99

398,32

23 422,46

3 808,64

922,27

67,12

1.220

Bladselleri (Apium graveolens L., var. Dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

138,52

79,46

4 189,95

1 032,61

2 167,37

34 328,03

478,28

96,40

59,47

564,14

33 172,77

5 394,11

1 306,19

95,07

1.230

Kantareller

0709 59 10

404,81

232,20

12 244,69

3 017,70

6 333,90

100 320,01

1 397,73

281,71

173,78

1 648,63

96 943,90

15 763,71

3 817,20

277,82

1.240

Sød peber

0709 60 10

118,66

68,06

3 589,22

884,56

1 856,62

29 406,25

409,71

82,58

50,94

483,25

28 416,62

4 620,73

1 118,91

81,44

1.250

Fennikel

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Søde kartofler, hele, friske (bestemt til menneskeføde)

0714 20 10

116,82

67,01

3 533,57

870,85

1 827,84

28 950,33

403,36

81,30

50,15

475,76

27 976,05

4 549,09

1 101,57

80,17

2.10

Spiselige kastanjer (Castanea-arter), friske

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, friske

ex 0804 30 00

61,66

35,37

1 865,01

459,63

964,73

15 279,91

212,89

42,91

26,47

251,11

14 765,69

2 401,00

581,40

42,32

2.40

Avocadoer, friske

ex 0804 40 00

118,53

67,99

3 585,19

883,57

1 854,54

29 373,24

409,25

82,48

50,88

482,71

28 384,73

4 615,54

1 117,66

81,34

2.50

Guvabær og mango, friske

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Appelsiner, friske:

2.60.1

| — | Blod- og halvblodappelsiner
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Blod- og halvblodappelsiner

ex 0805 10 20

55,08

31,59

1 666,06

410,60

861,81

13 649,93

190,18

38,33

23,65

224,32

13 190,56

2 144,87

519,38

37,80

2.60.2

| — | Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner

ex 0805 10 20

48,83

28,01

1 477,10

364,03

764,07

12 101,79

168,61

33,98

22,96

198,88

11 694,53

1 901,61

460,48

33,51

2.60.3

| — | Andre varer
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0805 10 20

45,29

25,98

1 369,93

337,62

708,63

11 223,77

156,38

31,52

19,44

184,45

10 846,05

1 763,64

427,07

31,08

2.70

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), friske; klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, friske:

2.70.1

| — | Klementiner
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiner

ex 0805 20 10

56,00

32,12

1 694,00

417,49

876,27

13 878,86

193,37

38,97

24,04

228,08

13 411,79

2 180,84

528,09

38,44

2.70.2

| — | Monreales og satsumas
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreales og satsumas

ex 0805 20 30

52,69

30,22

1 593,73

392,77

824,40

13 057,36

181,92

36,67

22,62

214,58

12 617,94

2 051,76

496,84

36,16

2.70.3

| — | Mandariner og wilkings
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariner og wilkings

ex 0805 20 50

39,17

22,47

1 184,88

292,01

612,91

9 707,63

135,25

27,26

16,82

159,53

9 380,93

1 525,40

369,38

26,88

2.70.4

| — | Tangeriner og andre varer
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriner og andre varer

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

47,40

27,19

1 433,82

353,37

741,68

11 747,24

163,67

32,99

20,35

193,05

11 351,90

1 845,89

446,98

32,53

2.85

Limefrugter (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia), friske

0805 50 90

155,80

89,37

4 712,77

1 161,46

2 437,81

38 611,40

537,96

108,42

66,89

634,53

37 311,99

6 067,17

1 469,17

106,93

2.90

Grapefrugter, friske:

2.90.1

| — | Hvide
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Hvide

ex 0805 40 00

62,25

35,71

1 883,03

464,07

974,05

15 427,51

214,95

43,32

26,73

253,53

14 908,32

2 424,19

587,02

42,72

2.90.2

| — | Lyserøde
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Lyserøde

ex 0805 40 00

64,70

37,11

1 956,92

482,28

1 012,27

16 032,96

223,38

45,02

27,77

263,48

15 493,40

2 519,33

610,06

44,40

2.100

Druer til spisebrug

0806 10 10

153,80

88,22

4 652,08

1 146,50

2 406,42

38 114,25

531,03

107,03

66,03

626,36

36 831,57

5 989,05

1 450,25

105,55

2.110

Vandmeloner

0807 11 00

38,37

22,01

1 160,62

286,03

600,36

9 508,85

132,48

26,70

16,47

156,27

9 188,85

1 494,17

361,81

26,33

2.120

Meloner (bortset fra vandmeloner):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

62,97

36,12

1 904,72

469,42

985,27

15 605,23

217,42

43,82

27,03

256,45

15 080,06

2 452,11

593,78

43,22

2.120.2

| — | Andre varer
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0807 19 00

63,89

36,65

1 932,54

476,27

999,66

15 833,22

220,60

44,46

27,43

260,20

15 300,38

2 487,94

602,46

43,85

2.140

Pærer

2.140.1

| — | Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),
  Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),

Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Andre varer
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Abrikoser

0809 10 00

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.160

Kirsebær

0809 20 95

0809 20 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.170

Ferskener

0809 30 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.180

Nektariner

ex 0809 30 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.190

Blommer

0809 40 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.200

Jordbær

0810 10 00

281,43

161,43

8 512,69

2 097,95

4 403,42

69 743,98

971,72

195,85

120,82

1 146,15

67 396,86

10 959,17

2 653,77

193,15

2.205

Hindbær

0810 20 10

304,95

174,92

9 224,13

2 273,28

4 771,43

75 572,71

1 052,93

212,21

130,92

1 241,94

73 029,43

11 875,06

2 875,56

209,29

2.210

Frugter af Vaccinium myrtillus (blåbær)

0810 40 30

1 455,44

834,84

44 024,15

10 849,72

22 772,69

360 687,14

5 025,34

1 012,84

624,82

5 927,42

348 548,77

56 676,29

13 724,22

998,87

2.220

Kiwifrugter (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,67

71,51

3 771,05

929,37

1 950,68

30 895,97

430,46

86,76

53,52

507,74

29 856,21

4 854,81

1 175,60

85,56

2.230

Granatæbler

ex 0810 90 95

106,91

61,32

3 233,81

796,97

1 672,78

26 494,44

369,14

74,40

45,90

435,40

25 602,81

4 163,18

1 008,12

73,37

2.240

Kakifrugter (dadelblommer) (herunder sharon-frugter)

ex 0810 90 95

151,52

86,91

4 583,28

1 129,55

2 370,83

37 550,53

523,18

105,45

65,05

617,09

36 286,82

5 900,47

1 428,81

103,99

2.250

Litchiblommer

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/45

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1098/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2771/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for æg (1), særlig artikel 8, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2771/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne for de i artikel 1, stk. 1, i den nævnte forordning omhandlede produkter og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution, når disse produkter udføres i form af varer, der er anført i bilaget til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2771/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne for de i artikel 1, stk. 1, i den nævnte forordning omhandlede produkter og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution, når disse produkter udføres i form af varer, der er anført i bilaget til nævnte forordning.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i bilag I til forordning (EØF) nr. 2771/75. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i bilag I til forordning (EØF) nr. 2771/75.

| (3) | I henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter for samme tidsrum som ved fastsættelsen af restitutionerne for de samme produkter udført i uforarbejdet stand. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter for samme tidsrum som ved fastsættelsen af restitutionerne for de samme produkter udført i uforarbejdet stand.

| (4) | I henhold til artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indgået under Uruguay-runden, må eksportrestitutionen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke være større end restitutionen for dette produkt, når det udføres i uændret stand. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indgået under Uruguay-runden, må eksportrestitutionen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke være større end restitutionen for dette produkt, når det udføres i uændret stand.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Restitutionssatserne for de i bilag I til forordning (EF) nr. 1043/2005 og de i artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2771/75 anførte basisprodukter, som udføres i form af varer, der er anført i bilag I til forordning (EØF) nr. 2771/75, fastsættes som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 49. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24.

2

---

BILAG

Restitutionssatser fra 14. juli 2005, der skal anvendes for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Varebeskrivelse | Bestemmelsesland (1) | Restitutionssats |
| 0407 00 | Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte: | | |
| – Æg af fjerkræ: | | |
| 0407 00 30 | – – I andre tilfælde: | | |
| a) | for så vidt angår udførsel af ægalbumin henhørende under KN-kode 3502 11 90 og 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Varebeskrivelse

Bestemmelsesland (1)

Restitutionssats

0407 00

Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte:

– Æg af fjerkræ:

0407 00 30

– – I andre tilfælde:

a)

for så vidt angår udførsel af ægalbumin henhørende under KN-kode 3502 11 90 og 3502 19 90

02

12,00

03

20,00

04

6,00

| b) | for så vidt angår udførsel af andre varer |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår udførsel af andre varer

01

6,00

0408

Fugleæg uden skal samt æggeblommer, friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede, frosne eller på anden måde konserverede, også tilsat sukker eller andre sødemidler:

– Æggeblommer:

0408 11

– – Tørrede:

ex 0408 11 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

40,00

0408 19

– – I andre tilfælde:

– – – Egnet til menneskeføde:

ex 0408 19 81

– – – – Flydende:

Usødede

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – Frosne:

Usødede

01

20,00

– Andre varer:

0408 91

– – Tørrede:

ex 0408 91 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

75,00

0408 99

– – I andre tilfælde:

ex 0408 99 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

19,00

---

(1)  Bestemmelseslandene er følgende:

| 01 | tredjelande, undtagen Bulgarien fra den 1. oktober 2004. For Schweiz og Liechtenstein finder disse satser ikke anvendelse på de varer, der er anført i tabel I og II i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som eksporteres fra den 1. februar 2005 |
| --- | --- |
| 02 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Tyrkiet, Hongkong SAR og Rusland |
| 03 | Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan og Filippinerne |
| 04 | alle bestemmelseslande med undtagelse af Schweiz og bestemmelseslandene nævnt under 02 og 03. |

01

tredjelande, undtagen Bulgarien fra den 1. oktober 2004. For Schweiz og Liechtenstein finder disse satser ikke anvendelse på de varer, der er anført i tabel I og II i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som eksporteres fra den 1. februar 2005

02

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Tyrkiet, Hongkong SAR og Rusland

03

Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan og Filippinerne

04

alle bestemmelseslande med undtagelse af Schweiz og bestemmelseslandene nævnt under 02 og 03.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/47

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1099/2005

af 13. juli 2005

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet (1), særlig artikel 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 808/2004 blev der fastlagt fælles rammer for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker om informationssamfundet. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 808/2004 blev der fastlagt fælles rammer for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker om informationssamfundet.

| (2) | I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 808/2004 er gennemførelsesforanstaltninger nødvendige for at fastslå, hvilke data der skal leveres til udarbejdelse af de statistikker, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 3 og 4, og for at fastsætte fristerne for indberetning af dataene. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 808/2004 er gennemførelsesforanstaltninger nødvendige for at fastslå, hvilke data der skal leveres til udarbejdelse af de statistikker, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 3 og 4, og for at fastsætte fristerne for indberetning af dataene.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (2) — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (2) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De data, som skal indberettes med henblik på udarbejdelse af de EF-statistikker om informationssamfundet, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, og artikel 4 i forordning (EF) nr. 808/2004, er fastlagt i bilag I og II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 49.

1

(2)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

2

---

BILAG I

Modul 1: Virksomheder og informationssamfundet

1.   EMNER OG VARIABLER

a)   Fra listen i bilag I til forordning (EF) nr. 808/2004 er følgende emner udvalgt for referenceåret 2006:

| — | ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne |
| --- | --- |

—

ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne

| — | virksomhedernes anvendelse af internet og andre elektroniske netværk |
| --- | --- |

—

virksomhedernes anvendelse af internet og andre elektroniske netværk

| — | e-handel og e-business-processer |
| --- | --- |

—

e-handel og e-business-processer

| — | ikt-sikkerhed. |
| --- | --- |

—

ikt-sikkerhed.

b.1)   Følgende virksomhedsvariabler indsamles kun for virksomheder, som ikke er omfattet af hovedafdeling J i NACE rev. 1.1:

Ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne

Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder:

| — | computeranvendelse. |
| --- | --- |

—

computeranvendelse.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

| — | procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst en gang om ugen |
| --- | --- |

—

procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst en gang om ugen

| — | antal ansatte, som i en del af deres arbejdstid (mindst en halv dag om ugen) regelmæssigt arbejder uden for virksomhedens normale arbejdssted, og som via elektroniske netværk er koblet til virksomhedens computersystemer (fjernarbejde) |
| --- | --- |

—

antal ansatte, som i en del af deres arbejdstid (mindst en halv dag om ugen) regelmæssigt arbejder uden for virksomhedens normale arbejdssted, og som via elektroniske netværk er koblet til virksomhedens computersystemer (fjernarbejde)

| — | vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005 |
| --- | --- |

—

vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005

| — | besiddelse af trådløse LAN |
| --- | --- |

—

besiddelse af trådløse LAN

| — | besiddelse af trådbårne LAN |
| --- | --- |

—

besiddelse af trådbårne LAN

| — | besiddelse af intranet |
| --- | --- |

—

besiddelse af intranet

| — | besiddelse af ekstranet |
| --- | --- |

—

besiddelse af ekstranet

| — | besiddelse af it-system til håndtering af afgivelsen og/eller modtagelsen af ordrer |
| --- | --- |

—

besiddelse af it-system til håndtering af afgivelsen og/eller modtagelsen af ordrer

| — | i hvor høj grad konventionel brevpost er blevet erstattet af elektroniske kommunikationsmidler inden for de sidste fem år (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad; fuldt ud; ikke relevant). |
| --- | --- |

—

i hvor høj grad konventionel brevpost er blevet erstattet af elektroniske kommunikationsmidler inden for de sidste fem år (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad; fuldt ud; ikke relevant).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender fjernarbejde:

| — | fjernarbejde efter art: arbejder hjemme |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: arbejder hjemme

| — | fjernarbejde efter art: i kunders og/eller eksterne forretningspartneres lokaler |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: i kunders og/eller eksterne forretningspartneres lokaler

| — | fjernarbejde efter art: på geografisk spredte forretningssteder under samme virksomhed eller virksomhedsgruppe |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: på geografisk spredte forretningssteder under samme virksomhed eller virksomhedsgruppe

| — | fjernarbejde efter art: på forretningsrejser. |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: på forretningsrejser.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der havde vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005:

| — | ikt-brugerkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005 |
| --- | --- |

—

ikt-brugerkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005

| — | ikt-specialkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005 |
| --- | --- |

—

ikt-specialkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005

| — | store omkostninger i forbindelse med ikt-fagfolk i 2005. |
| --- | --- |

—

store omkostninger i forbindelse med ikt-fagfolk i 2005.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har it-system til håndtering af afgivelsen og/eller modtagelsen af ordrer:

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med et internt system til genbestilling af varer |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med et internt system til genbestilling af varer

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med fakturerings- og betalingssystemer |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med fakturerings- og betalingssystemer

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med systemer til styring af produktion, logistik eller serviceydelser |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med systemer til styring af produktion, logistik eller serviceydelser

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med leverandørernes systemer |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med leverandørernes systemer

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med kundernes systemer. |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med kundernes systemer.

Virksomhedernes anvendelse af internet og andre elektroniske netværk

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

| — | internetadgang. |
| --- | --- |

—

internetadgang.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | procentvis antal ansatte, som mindst en gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web |
| --- | --- |

—

procentvis antal ansatte, som mindst en gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web

| — | internetforbindelse: traditionelt modem |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: traditionelt modem

| — | internetforbindelse: ISDN |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: ISDN

| — | internetforbindelse: DSL |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: DSL

| — | internetforbindelse: anden fast internetforbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: anden fast internetforbindelse

| — | internetforbindelse: mobil forbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: mobil forbindelse

| — | internetforbindelsens maksimale downloadhastighed (under 144 kb/s, 144 kb/s eller derover og under 2 Mb/s eller derover) |
| --- | --- |

—

internetforbindelsens maksimale downloadhastighed (under 144 kb/s, 144 kb/s eller derover og under 2 Mb/s eller derover)

| — | anvendelse af internettet til bankforretninger og finansielle transaktioner |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til bankforretninger og finansielle transaktioner

| — | anvendelse af internettet til undervisnings- og uddannelsesformål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til undervisnings- og uddannelsesformål

| — | anvendelse af internettet til markedsovervågning |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til markedsovervågning

| — | anvendelse af internettet til modtagelse af digitale produkter |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til modtagelse af digitale produkter

| — | anvendelse af internettet til rekvirering af kundeservice |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til rekvirering af kundeservice

| — | anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i 2005

| — | eget websted. |
| --- | --- |

—

eget websted.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der kommunikerede med offentlige myndigheder via internettet i 2005:

| — | anvendelse af internettet til erhvervelse af oplysninger fra offentlige myndigheders websteder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til erhvervelse af oplysninger fra offentlige myndigheders websteder i 2005

| — | anvendelse af internettet til erhvervelse af formularer fra offentlige myndigheders websteder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til erhvervelse af formularer fra offentlige myndigheders websteder i 2005

| — | anvendelse af internettet til fremsendelse af udfyldte formularer til offentlige myndigheder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til fremsendelse af udfyldte formularer til offentlige myndigheder i 2005

| — | anvendelse af internettet til afgivelse af tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud) i 2005. |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til afgivelse af tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud) i 2005.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har et websted:

| — | websted til markedsføring af egne produkter |
| --- | --- |

—

websted til markedsføring af egne produkter

| — | websted, der giver adgang til kataloger og prislister |
| --- | --- |

—

websted, der giver adgang til kataloger og prislister

| — | websted til kundesupport. |
| --- | --- |

—

websted til kundesupport.

E-handel og e-business-processer

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | har afgivet ordrer via internettet |
| --- | --- |

—

har afgivet ordrer via internettet

| — | har modtaget ordrer via internettet. |
| --- | --- |

—

har modtaget ordrer via internettet.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har afgivet ordrer via internettet:

| — | andel af ordrer afgivet via internettet i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100]). |
| --- | --- |

—

andel af ordrer afgivet via internettet i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100]).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har modtaget ordrer via internettet:

| — | andel af ordrer modtaget via internettet i procent af den samlede omsætning |
| --- | --- |

—

andel af ordrer modtaget via internettet i procent af den samlede omsætning

| — | e-salg via internettet efter kundetype: B2B og B2G |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet efter kundetype: B2B og B2G

| — | e-salg via internettet efter kundetype: B2C |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet efter kundetype: B2C

| — | e-salg via internettet efter destination: eget land |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet efter destination: eget land

| — | e-salg via internettet efter destination: andre EU-lande |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet efter destination: andre EU-lande

| — | e-salg via internettet efter destination: den øvrige verden |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet efter destination: den øvrige verden

| — | har solgt produkter via specialiserede B2B-markeder. |
| --- | --- |

—

har solgt produkter via specialiserede B2B-markeder.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender computere:

| — | har afgivet ordrer via andre computernetværk end internettet |
| --- | --- |

—

har afgivet ordrer via andre computernetværk end internettet

| — | har modtaget ordrer via andre computernetværk end internettet. |
| --- | --- |

—

har modtaget ordrer via andre computernetværk end internettet.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har afgivet ordrer via andre computernetværk end internettet:

| — | andel af ordrer afgivet via andre computernetværk end internettet i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100]). |
| --- | --- |

—

andel af ordrer afgivet via andre computernetværk end internettet i procent af samlede indkøb — i procentklasser ([0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100]).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har modtaget ordrer via andre computernetværk end internettet:

| — | andel af ordrer modtaget via andre computernetværk end internettet i procent af den samlede omsætning. |
| --- | --- |

—

andel af ordrer modtaget via andre computernetværk end internettet i procent af den samlede omsætning.

Ikt-sikkerhed

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: software til viruskontrol/virusbeskyttelse |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: software til viruskontrol/virusbeskyttelse

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: firewall |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: firewall

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: sikre servere |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: sikre servere

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: ekstern databackup |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: ekstern databackup

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: digital signatur som autentifikation af kunder |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: digital signatur som autentifikation af kunder

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: anden autentifikationsmetode (f.eks. pinkode) |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: anden autentifikationsmetode (f.eks. pinkode)

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: datakryptering til beskyttelse af fortrolige data |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: datakryptering til beskyttelse af fortrolige data

| — | ikt-specifikke problemer i 2005, som medførte tab af data eller arbejdstid. |
| --- | --- |

—

ikt-specifikke problemer i 2005, som medførte tab af data eller arbejdstid.

b.2)   Følgende variabler indsamles for virksomheder i den finansielle sektor, som er klassificeret i hovedafdeling J, undergruppe 65.12, 65.22, 66.01 og 66.03, i NACE rev. 1.1:

Ikt-systemer og deres anvendelse i virksomhederne

Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder:

| — | procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst en gang om ugen |
| --- | --- |

—

procentvis antal ansatte, som anvender computer mindst en gang om ugen

| — | antal ansatte, som i en del af deres arbejdstid (mindst en halv dag om ugen) regelmæssigt arbejder uden for virksomhedens normale arbejdssted, og som via elektroniske netværk er koblet til virksomhedens computersystemer (fjernarbejde) |
| --- | --- |

—

antal ansatte, som i en del af deres arbejdstid (mindst en halv dag om ugen) regelmæssigt arbejder uden for virksomhedens normale arbejdssted, og som via elektroniske netværk er koblet til virksomhedens computersystemer (fjernarbejde)

| — | vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005 |
| --- | --- |

—

vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005

| — | besiddelse af trådløse LAN |
| --- | --- |

—

besiddelse af trådløse LAN

| — | besiddelse af trådbårne LAN |
| --- | --- |

—

besiddelse af trådbårne LAN

| — | besiddelse af intranet |
| --- | --- |

—

besiddelse af intranet

| — | besiddelse af ekstranet |
| --- | --- |

—

besiddelse af ekstranet

| — | besiddelse af it-system til håndtering af ordremodtagelse |
| --- | --- |

—

besiddelse af it-system til håndtering af ordremodtagelse

| — | i hvor høj grad konventionel brevpost er blevet erstattet af elektroniske kommunikationsmidler inden for de sidste fem år (slet ikke, i mindre grad, i betydelig grad, i overvejende grad, fuldt ud, ikke relevant). |
| --- | --- |

—

i hvor høj grad konventionel brevpost er blevet erstattet af elektroniske kommunikationsmidler inden for de sidste fem år (slet ikke, i mindre grad, i betydelig grad, i overvejende grad, fuldt ud, ikke relevant).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der anvender fjernarbejde:

| — | fjernarbejde efter art: arbejder hjemme |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: arbejder hjemme

| — | fjernarbejde efter art: i kunders og/eller eksterne forretningspartneres lokaler |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: i kunders og/eller eksterne forretningspartneres lokaler

| — | fjernarbejde efter art: på geografisk spredte forretningssteder under samme virksomhed eller virksomhedsgruppe |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: på geografisk spredte forretningssteder under samme virksomhed eller virksomhedsgruppe

| — | fjernarbejde efter art: på forretningsrejser. |
| --- | --- |

—

fjernarbejde efter art: på forretningsrejser.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der havde vanskeligheder ved at rekruttere personale med ikt-kendskab i 2005:

| — | ikt-brugerkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005 |
| --- | --- |

—

ikt-brugerkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005

| — | ikt-specialkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005 |
| --- | --- |

—

ikt-specialkendskab ikke til rådighed eller ikke helt tilstrækkeligt i 2005

| — | store omkostninger i forbindelse med ikt-fagfolk. |
| --- | --- |

—

store omkostninger i forbindelse med ikt-fagfolk.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har it-system til håndtering af ordremodtagelse:

| — | it-ordrehåndteringssystem, som er forbundet med virksomhedens eller virksomhedsgruppens interne system |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem, som er forbundet med virksomhedens eller virksomhedsgruppens interne system

| — | it-ordrehåndteringssystem forbundet med kundernes systemer. |
| --- | --- |

—

it-ordrehåndteringssystem forbundet med kundernes systemer.

Virksomhedernes anvendelse af internettet

Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder:

| — | internetadgang. |
| --- | --- |

—

internetadgang.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | procentvis antal ansatte, som mindst en gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web |
| --- | --- |

—

procentvis antal ansatte, som mindst en gang om ugen anvender computer med adgang til World Wide Web

| — | internetforbindelse: traditionelt modem |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: traditionelt modem

| — | internetforbindelse: ISDN |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: ISDN

| — | internetforbindelse: DSL |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: DSL

| — | internetforbindelse: anden fast internetforbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: anden fast internetforbindelse

| — | internetforbindelse: mobil forbindelse |
| --- | --- |

—

internetforbindelse: mobil forbindelse

| — | internetforbindelsens maksimale downloadhastighed (under 144 kb/s, 144 kb/s eller derover og under 2 Mb/s eller derover) |
| --- | --- |

—

internetforbindelsens maksimale downloadhastighed (under 144 kb/s, 144 kb/s eller derover og under 2 Mb/s eller derover)

| — | anvendelse af internettet til undervisnings- og uddannelsesformål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til undervisnings- og uddannelsesformål

| — | anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til kommunikation med offentlige myndigheder i 2005

| — | eget websted. |
| --- | --- |

—

eget websted.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der kommunikerede med offentlige myndigheder via internettet i 2005:

| — | anvendelse af internettet til søgning af oplysninger på offentlige myndigheders websteder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til søgning af oplysninger på offentlige myndigheders websteder i 2005

| — | anvendelse af internettet til at downloade formularer fra offentlige myndigheders websteder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at downloade formularer fra offentlige myndigheders websteder i 2005

| — | anvendelse af internettet til at sende udfyldte formularer til offentlige myndigheder i 2005 |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at sende udfyldte formularer til offentlige myndigheder i 2005

| — | anvendelse af internettet til afgivelse af tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud). |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til afgivelse af tilbud i forbindelse med et elektronisk udbudssystem (offentlige e-udbud).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med websted (frivilligt):

| — | websted til markedsføring af egne produkter/tjenesteydelser (frivilligt). |
| --- | --- |

—

websted til markedsføring af egne produkter/tjenesteydelser (frivilligt).

E-handel og e-business-processer

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | levering af finansielle tjenesteydelser online via internettet. |
| --- | --- |

—

levering af finansielle tjenesteydelser online via internettet.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der leverer finansielle tjenesteydelser online via internettet:

| — | tilbyder betalingstjenester |
| --- | --- |

—

tilbyder betalingstjenester

| — | tilbyder opsparingsindskud |
| --- | --- |

—

tilbyder opsparingsindskud

| — | tilbyder lån |
| --- | --- |

—

tilbyder lån

| — | tilbyder investeringstjenester |
| --- | --- |

—

tilbyder investeringstjenester

| — | tilbyder livsforsikring |
| --- | --- |

—

tilbyder livsforsikring

| — | tilbyder skadesforsikring |
| --- | --- |

—

tilbyder skadesforsikring

| — | har via internettet modtaget ordrer på betalingstjenester |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på betalingstjenester

| — | har via internettet modtaget ordrer på opsparingsindskud |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på opsparingsindskud

| — | har via internettet modtaget ordrer på lån |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på lån

| — | har via internettet modtaget ordrer på investeringstjenester |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på investeringstjenester

| — | har via internettet modtaget ordrer på livsforsikringer |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på livsforsikringer

| — | har via internettet modtaget ordrer på skadesforsikringer |
| --- | --- |

—

har via internettet modtaget ordrer på skadesforsikringer

| — | e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: eget land |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: eget land

| — | e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: andre EU-lande |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: andre EU-lande

| — | e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: den øvrige verden. |
| --- | --- |

—

e-salg via internettet af finansielle detailtjenesteydelser efter destination: den øvrige verden.

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der tilbyder banktjenester via internettet:

| — | andel af kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

andel af kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | andel af private kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal private kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

andel af private kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal private kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | andel af erhvervsmæssige kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal erhvervsmæssige kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

andel af erhvervsmæssige kontohavere, som afgav ordrer via websted, i procent af det samlede antal erhvervsmæssige kontohavere — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | procentvis andel af værdien af betalingsordrer via internettet (frivilligt) — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

procentvis andel af værdien af betalingsordrer via internettet (frivilligt) — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | procentvis andel af værdien af indtægter fra ordrer afgivet via internettet (frivilligt) — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]). |
| --- | --- |

—

procentvis andel af værdien af indtægter fra ordrer afgivet via internettet (frivilligt) — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der tilbyder forsikringstjenester via internettet:

| — | procentvis andel af forsikringspolicer, som er tegnet af private kunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

procentvis andel af forsikringspolicer, som er tegnet af private kunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | procentvis andel af forsikringspolicer, som er tegnet af erhvervskunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]) |
| --- | --- |

—

procentvis andel af forsikringspolicer, som er tegnet af erhvervskunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100])

| — | procentvis andel af værdien af bruttopræmier på forsikringer tegnet af private og erhvervsmæssige kunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]). |
| --- | --- |

—

procentvis andel af værdien af bruttopræmier på forsikringer tegnet af private og erhvervsmæssige kunder via websted — i procentklasser ([0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100]).

Variabler, som skal indsamles for alle virksomheder (frivilligt):

| — | modtagelse af ordrer fra kunder via andre netværk end internettet (frivilligt). |
| --- | --- |

—

modtagelse af ordrer fra kunder via andre netværk end internettet (frivilligt).

Variabler, som skal indsamles for virksomheder, der har modtaget ordrer fra kunder via andre netværk end internettet (frivilligt):

| — | anvendelse af netværk til at modtage batchforsendelser af betalingsordrer fra erhvervskunders computersystemer (frivilligt) |
| --- | --- |

—

anvendelse af netværk til at modtage batchforsendelser af betalingsordrer fra erhvervskunders computersystemer (frivilligt)

| — | anvendelse af netværk af kontantautomater (f.eks. ATM) i selvbetjeningsområder til modtagelse af betalingsordrer og/eller netværk til kreditkortbetalingsordrer fra private kunder/enkeltpersoner (frivilligt) |
| --- | --- |

—

anvendelse af netværk af kontantautomater (f.eks. ATM) i selvbetjeningsområder til modtagelse af betalingsordrer og/eller netværk til kreditkortbetalingsordrer fra private kunder/enkeltpersoner (frivilligt)

| — | anvendelse af netværk til modtagelse af ordrer fra sælgeres computersystemer, der er forbundet med virksomhedens computersystem (frivilligt) |
| --- | --- |

—

anvendelse af netværk til modtagelse af ordrer fra sælgeres computersystemer, der er forbundet med virksomhedens computersystem (frivilligt)

| — | anden anvendelse af andre netværk end internettet (frivilligt). |
| --- | --- |

—

anden anvendelse af andre netværk end internettet (frivilligt).

Ikt-sikkerhed

Variabler, som skal indsamles for virksomheder med internetadgang:

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: software til viruskontrol/virusbeskyttelse |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: software til viruskontrol/virusbeskyttelse

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: firewall |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: firewall

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: sikre servere |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: sikre servere

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: ekstern databackup |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: ekstern databackup

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: digital signatur til autentifikation af kunder |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: digital signatur til autentifikation af kunder

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: anden autentifikationsmetode (f.eks. pinkode) |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: anden autentifikationsmetode (f.eks. pinkode)

| — | anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: datakryptering til beskyttelse af fortrolige data |
| --- | --- |

—

anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger: datakryptering til beskyttelse af fortrolige data

| — | ikt-specifikke problemer i 2005, som medførte tab af data eller arbejdstid. |
| --- | --- |

—

ikt-specifikke problemer i 2005, som medførte tab af data eller arbejdstid.

2.   DÆKNING

De variabler, som er omhandlet i dette bilags punkt 1 b), indsamles fra virksomheder, som er klassificeret i følgende økonomiske aktiviteter og virksomhedsstørrelser.

a)   Økonomisk aktivitet: virksomheder, som er klassificeret i følgende kategorier af NACE rev. 1.1:

| NACE-kategori | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Hovedafdeling D | »Fremstillingsvirksomhed« |
| Hovedafdeling F | »Bygge- og anlægsvirksomhed« |
| Hovedafdeling G | »Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger« |
| Gruppe 55.1 og 55.5 | »Hoteller« og »Campingpladser og andre faciliteter til korttidsophold« |
| Hovedafdeling I | »Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation« |
| Undergruppe 65.12 | »Anden bankvirksomhed« |
| Undergruppe 65.22 | »Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv.« |
| Undergruppe 66.01 | »Livsforsikring« |
| Undergruppe 66.03 | »Anden forsikringsvirksomhed« |
| Hovedafdeling K | »Fast ejendom, udlejning og forretningsservice« |
| Gruppe 92.1 og 92.2 | »Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed« |

NACE-kategori

Beskrivelse

Hovedafdeling D

»Fremstillingsvirksomhed«

Hovedafdeling F

»Bygge- og anlægsvirksomhed«

Hovedafdeling G

»Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer, motorcykler og varer til personlig brug eller til husholdninger«

Gruppe 55.1 og 55.5

»Hoteller« og »Campingpladser og andre faciliteter til korttidsophold«

Hovedafdeling I

»Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation«

Undergruppe 65.12

»Anden bankvirksomhed«

Undergruppe 65.22

»Realkreditinstitutter, finansieringsfonde mv.«

Undergruppe 66.01

»Livsforsikring«

Undergruppe 66.03

»Anden forsikringsvirksomhed«

Hovedafdeling K

»Fast ejendom, udlejning og forretningsservice«

Gruppe 92.1 og 92.2

»Film og video« og »Radio- og tv-virksomhed«

b)   Virksomhedsstørrelse: virksomheder med 10 ansatte eller derover

c)   Geografisk dækning: virksomheder beliggende inden for en medlemsstats område.

3.   REFERENCEPERIODER

Referenceperioden er 2005 for variablerne under e-handel og e-business-processer og i de tilfælde, hvor det er angivet. For øvrige data er referenceperioden januar 2006.

4.   OPDELING

Emnerne og variablerne i dette bilags punkt 1 b) opdeles på følgende måde:

a)   Opdeling af økonomisk aktivitet: dataene opdeles i følgende NACE rev. 1.1-aggregater:

NACE-aggregater

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

b)   Opdeling i størrelsesklasser: dataene opdeles i følgende størrelsesklasser efter antallet af ansatte:

Størrelsesklasse

| | 10 og derover |
| --- | --- |

10 og derover

| | 10-49 (små virksomheder) |
| --- | --- |

10-49 (små virksomheder)

| | 50-249 (mellemstore virksomheder) |
| --- | --- |

50-249 (mellemstore virksomheder)

| | 250 eller derover (store virksomheder) |
| --- | --- |

250 eller derover (store virksomheder)

c)   Geografisk opdeling: dataene opdeles i følgende regionale grupper

Regional gruppe

| | Mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases) |
| --- | --- |

Mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases)

| | Regioner, som ikke er mål 1-regioner |
| --- | --- |

Regioner, som ikke er mål 1-regioner

5.   HYPPIGHED

Dataene leveres en gang for 2006.

6.   FRISTER

| a) | De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2006. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer. |
| --- | --- |

a)

De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2006. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer.

| b) | Metadataene, der er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. juli 2006. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model. |
| --- | --- |

b)

Metadataene, der er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. juli 2006. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model.

| c) | Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 1. december 2006. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model. |
| --- | --- |

c)

Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 1. december 2006. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model.

---

BILAG II

Modul 2: Privatpersoner, husstande og informationssamfundet

1.   EMNER OG VARIABLER

a)   Fra listen i bilag II til forordning (EF) nr. 808/2004 udvælges følgende emner for referenceåret 2006:

| — | privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer |
| --- | --- |

—

privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer

| — | privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internet til forskellige formål |
| --- | --- |

—

privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internet til forskellige formål

| — | ikt-sikkerhed |
| --- | --- |

—

ikt-sikkerhed

| — | ikt-kompetence |
| --- | --- |

—

ikt-kompetence

| — | hindringer for anvendelsen af ikt og internet. |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelsen af ikt og internet.

b)   Følgende variabler indsamles:

| | Privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer.
  Variabler, som skal indsamles for alle husstande:






  — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: tv (angives separat: satellit-tv, kabel-tv, digitalt tv) |
| --- | --- | --- |

Privatpersoners og/eller husstandes adgang til og anvendelse af ikt-systemer.

Variabler, som skal indsamles for alle husstande:

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: tv (angives separat: satellit-tv, kabel-tv, digitalt tv)

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: fastnettelefon |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: fastnettelefon

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: mobiltelefon (angives separat: mobiltelefon med internetadgang) |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: mobiltelefon (angives separat: mobiltelefon med internetadgang)

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: spillekonsol |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: spillekonsol

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: stationær computer |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: stationær computer

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: bærbar computer |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: bærbar computer

| — | adgang til ikt-udstyr i hjemmet: håndholdt computer |
| --- | --- |

—

adgang til ikt-udstyr i hjemmet: håndholdt computer

| — | adgang til internet i hjemmet, uanset om internettet benyttes eller ikke. |
| --- | --- |

—

adgang til internet i hjemmet, uanset om internettet benyttes eller ikke.

Variabler, som skal indsamles for husstande, der har adgang til internettet i hjemmet:

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: stationær computer |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: stationær computer

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: bærbar computer |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: bærbar computer

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: tv-apparat med særlig internetforbindelse |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: tv-apparat med særlig internetforbindelse

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: spillekonsol |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: spillekonsol

| — | apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: andet udstyr (frivilligt: angiv separat om adgang via mobiltelefon, håndholdt computer) |
| --- | --- |

—

apparater benyttet til internetadgang i hjemmet: andet udstyr (frivilligt: angiv separat om adgang via mobiltelefon, håndholdt computer)

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: modem eller ISDN |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: modem eller ISDN

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: DSL |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: DSL

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: anden bredbåndsforbindelse (f.eks. kabel, UMTS mv.) |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: anden bredbåndsforbindelse (f.eks. kabel, UMTS mv.)

| — | arten af internetforbindelse i hjemmet: mobiltelefon over smalbånd (WAP, GPRS mv.). |
| --- | --- |

—

arten af internetforbindelse i hjemmet: mobiltelefon over smalbånd (WAP, GPRS mv.).

Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:

| — | hvornår er computeren sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt en computer) |
| --- | --- |

—

hvornår er computeren sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldrig anvendt en computer)

| — | anvendelse af mobiltelefon. |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobiltelefon.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt en computer inden for de sidste tre måneder:

| — | hvor ofte har computeren været anvendt (hver dag eller næsten hver dag; mindst en gang om ugen (men ikke hver dag); mindst en gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden |
| --- | --- |

—

hvor ofte har computeren været anvendt (hver dag eller næsten hver dag; mindst en gang om ugen (men ikke hver dag); mindst en gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på den normale arbejdsplads (ikke i hjemmet) |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på den normale arbejdsplads (ikke i hjemmet)

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem

| — | hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds. |
| --- | --- |

—

hvor blev computeren anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der anvender mobiltelefon:

| — | i hvor høj grad privat konventionel brevpost er blevet erstattet af tekstbeskeder eller billedbeskeder via mobiltelefon (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad eller fuldt ud; ikke relevant). |
| --- | --- |

—

i hvor høj grad privat konventionel brevpost er blevet erstattet af tekstbeskeder eller billedbeskeder via mobiltelefon (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad eller fuldt ud; ikke relevant).

| | Privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internettet til forskellige formål
  Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:






  — | hvornår er internettet sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldring anvendt internettet). |
| --- | --- | --- |

Privatpersoners og/eller husstandes anvendelse af internettet til forskellige formål

Variabler, som skal indsamles for alle privatpersoner:

—

hvornår er internettet sidst blevet anvendt (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; har aldring anvendt internettet).

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der allerede har anvendt internettet:

| — | hvornår er internettet sidst blevet anvendt til private handelsformål (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; aldrig købt eller afgivet ordrer). |
| --- | --- |

—

hvornår er internettet sidst blevet anvendt til private handelsformål (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for over et år siden; aldrig købt eller afgivet ordrer).

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder:

| — | hvor ofte har internettet været anvendt inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst en gang om ugen (men ikke hver dag); mindst en gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden |
| --- | --- |

—

hvor ofte har internettet været anvendt inden for de sidste tre måneder (hver dag eller næsten hver dag; mindst en gang om ugen (men ikke hver dag); mindst en gang om måneden (men ikke hver uge); mindre end én gang om måneden

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i hjemmet

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på den normale arbejdsplads (ikke i hjemmet) |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på den normale arbejdsplads (ikke i hjemmet)

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: på uddannelsesstedet

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: i en anden persons hjem

| — | hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds (frivilligt: angives separat: offentligt bibliotek; postkontor; offentligt kontor, rådhus eller offentligt organ; lokal eller frivillig organisation; internetcafé) |
| --- | --- |

—

hvor blev internettet anvendt inden for de sidste tre måneder: andetsteds (frivilligt: angives separat: offentligt bibliotek; postkontor; offentligt kontor, rådhus eller offentligt organ; lokal eller frivillig organisation; internetcafé)

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via WAP eller GPRS |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via WAP eller GPRS

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via UMTS |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: mobiltelefon via UMTS

| — | anvendelse af mobile apparater til internetadgang: håndholdt computer |
| --- | --- |

—

anvendelse af mobile apparater til internetadgang: håndholdt computer

| — | i hvor høj grad privat konventionel brevpost er blevet erstattet af internet eller e-mail (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad eller fuldt ud; ikke relevant) |
| --- | --- |

—

i hvor høj grad privat konventionel brevpost er blevet erstattet af internet eller e-mail (slet ikke; i mindre grad; i betydelig grad; i overvejende grad eller fuldt ud; ikke relevant)

| — | anvendelse af personlig (privat eller på kontor) e-mail-adresse |
| --- | --- |

—

anvendelse af personlig (privat eller på kontor) e-mail-adresse

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til afsendelse og/eller modtagelse af e-mail |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til afsendelse og/eller modtagelse af e-mail

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til telefonering via internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til telefonering via internettet

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til andre kommunikationsformål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til andre kommunikationsformål

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger om varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger om varer og tjenesteydelser

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger om rejser og overnatninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger om rejser og overnatninger

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til at lytte til web-radio eller se web-tv |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til at lytte til web-radio eller se web-tv

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af spil, billeder og musik |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af spil, billeder og musik

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af software |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af software

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af onlineaviser og -tidsskrifter |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af onlineaviser og -tidsskrifter

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge job eller sende jobansøgning |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til at søge job eller sende jobansøgning

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af sundhedsrelaterede oplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af sundhedsrelaterede oplysninger

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til anden informationssøgning eller benyttelse af onlinetjenester |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til anden informationssøgning eller benyttelse af onlinetjenester

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til benyttelse af internetbank |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til benyttelse af internetbank

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til salg af varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til salg af varer og tjenesteydelser

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til formaliserede uddannelsesformål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til formaliserede uddannelsesformål

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til efteruddannelseskurser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til efteruddannelseskurser

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til andre uddannelseskurser specielt relateret til beskæftigelsesmuligheder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til andre uddannelseskurser specielt relateret til beskæftigelsesmuligheder

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til søgning af oplysninger fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til downloading af officielle formularer fra offentlige myndigheders websteder

| — | anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til indsendelse af udfyldte formularer til offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

anvendelse af internet inden for de sidste tre måneder til private formål til indsendelse af udfyldte formularer til offentlige myndigheder

| — | anvendelse af internettet til kontakt med offentlige myndigheder (anvender allerede; interesseret i at anvende; ikke interesseret). |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til kontakt med offentlige myndigheder (anvender allerede; interesseret i at anvende; ikke interesseret).

Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder, og som er interesseret i e-forvaltning:

| — | e-forvaltning til indkomstskat (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til indkomstskat (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til jobsøgning hos arbejdsformidling (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til jobsøgning hos arbejdsformidling (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til socialsikringsydelser (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til socialsikringsydelser (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til personlige dokumenter (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til personlige dokumenter (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til indregistrering af biler (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til indregistrering af biler (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til ansøgning om byggetilladelse (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til ansøgning om byggetilladelse (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til politianmeldelse (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til politianmeldelse (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til offentlige biblioteker (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til offentlige biblioteker (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til anmodning om og udstedelse af attester (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til anmodning om og udstedelse af attester (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til tilmelding til uddannelse på højere læreanstalt eller universitet (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til tilmelding til uddannelse på højere læreanstalt eller universitet (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til meddelelse om flytning (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret) |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til meddelelse om flytning (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret)

| — | e-forvaltning til sundhedsrelaterede tjenesteydelser (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret). |
| --- | --- |

—

e-forvaltning til sundhedsrelaterede tjenesteydelser (anvender allerede; har til hensigt at anvende; ikke interesseret).

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet til internethandel inden for de sidste 12 måneder:

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på fødevarer eller købmandsvarer |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på fødevarer eller købmandsvarer

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på husholdningsvarer |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på husholdningsvarer

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på film og musik (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på film og musik (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på bøger, tidsskrifter, aviser eller e-læringsmateriale (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på bøger, tidsskrifter, aviser eller e-læringsmateriale (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på tøj og sportsartikler |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på tøj og sportsartikler

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computersoftware og opgraderinger (angives separat: om levering sker online) |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computersoftware og opgraderinger (angives separat: om levering sker online)

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computerhardware |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på computerhardware

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på elektronisk udstyr |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på elektronisk udstyr

| — | anvendte internettet til at købe aktier, finansielle tjenester eller forsikring |
| --- | --- |

—

anvendte internettet til at købe aktier, finansielle tjenester eller forsikring

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på rejser eller ferieboliger |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på rejser eller ferieboliger

| — | anvendelse af internettet til bestilling af billetter til forskellige forestillinger |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til bestilling af billetter til forskellige forestillinger

| — | anvendelse af internettet til deltagelse i lotteri eller væddemål |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til deltagelse i lotteri eller væddemål

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling på andre varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling på andre varer og tjenesteydelser

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling hos detailhandlere, der er kendt uden for internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling hos detailhandlere, der er kendt uden for internettet

| — | anvendelse af internettet til at afgive bestilling hos detailhandlere, der er kendt fra eller fundet på internettet |
| --- | --- |

—

anvendelse af internettet til at afgive bestilling hos detailhandlere, der er kendt fra eller fundet på internettet

| — | problemer i forbindelse med e-handel uanset problemets art. |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel uanset problemets art.

Variabler, der skal indsamles for privatpersoner, som har anvendt internettet til e-handel inden for de sidste 12 måneder, og som er stødt på problemer med e-handel:

| — | problemer i forbindelse med e-handel: vanskeligt at finde oplysninger om garanti |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: vanskeligt at finde oplysninger om garanti

| — | problemer i forbindelse med e-handel: levering varer længere end angivet |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: levering varer længere end angivet

| — | problemer i forbindelse med e-handel: pris i sidste ende højere end angivet |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: pris i sidste ende højere end angivet

| — | problemer i forbindelse med e-handel: levering af forkerte eller beskadigede varer eller varer slet ikke leveret |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: levering af forkerte eller beskadigede varer eller varer slet ikke leveret

| — | problemer i forbindelse med e-handel: manglende sikkerhed omkring betaling |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: manglende sikkerhed omkring betaling

| — | problemer i forbindelse med e-handel: klager og afhjælpning af mangler vanskelig eller utilfredsstillende svar efter klage |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: klager og afhjælpning af mangler vanskelig eller utilfredsstillende svar efter klage

| — | problemer i forbindelse med e-handel: andet. |
| --- | --- |

—

problemer i forbindelse med e-handel: andet.

Ikt-sikkerhed

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet hjemme inden for de sidste tre måneder:

| — | spam (e-mail, som en person får tilsendt uopfordret, og som denne ikke ønsker at modtage). |
| --- | --- |

—

spam (e-mail, som en person får tilsendt uopfordret, og som denne ikke ønsker at modtage).

Ikt-kompetence

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der allerede har anvendt en computer:

| — | seneste kursus af mindst tre timers varighed om en eller form for anvendelse af computer (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for et år til tre år siden; for over tre år siden; har aldrig gået på et kursus) |
| --- | --- |

—

seneste kursus af mindst tre timers varighed om en eller form for anvendelse af computer (inden for de sidste tre måneder; for tre måneder til et år siden; for et år til tre år siden; for over tre år siden; har aldrig gået på et kursus)

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at kopiere eller flytte fil eller folder |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at kopiere eller flytte fil eller folder

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at anvende copy- og paste-funktion til kopiering eller flytning af informationer i et dokument |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at anvende copy- og paste-funktion til kopiering eller flytning af informationer i et dokument

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at foretage basale beregninger i et regneark |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at foretage basale beregninger i et regneark

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at komprimere filer |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at komprimere filer

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at tilslutte og installere nyt udstyr, f.eks. printer eller modem |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at tilslutte og installere nyt udstyr, f.eks. printer eller modem

| — | tilstrækkeligt computerkendskab til at skrive dataprogram i et særligt programmeringssprog. |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt computerkendskab til at skrive dataprogram i et særligt programmeringssprog.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der allerede har anvendt internettet:

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at anvende søgemaskine til søgning af oplysninger |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at anvende søgemaskine til søgning af oplysninger

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at sende e-mail med vedhæftede filer |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at sende e-mail med vedhæftede filer

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at sende meddelelser til chat-rooms, nyhedsgrupper eller online diskussionsforum |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at sende meddelelser til chat-rooms, nyhedsgrupper eller online diskussionsforum

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at telefonere via internettet |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at telefonere via internettet

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at anvende peer-to-peer-fildeling til udveksling af film, musik mv. |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at anvende peer-to-peer-fildeling til udveksling af film, musik mv.

| — | tilstrækkeligt internetkendskab til at oprette en webside. |
| --- | --- |

—

tilstrækkeligt internetkendskab til at oprette en webside.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har computer- eller internetkendskab inden for et eller flere af de nævnte områder:

| — | erhvervelse af e-kendskab: formaliseret uddannelse |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: formaliseret uddannelse

| — | erhvervelse af e-kendskab: uddannelseskurser på voksenuddannelsescenter (ikke på arbejdsgiverens opfordring) |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: uddannelseskurser på voksenuddannelsescenter (ikke på arbejdsgiverens opfordring)

| — | erhvervelse af e-kendskab: videreuddannelseskurser (på arbejdsgiverens opfordring) |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: videreuddannelseskurser (på arbejdsgiverens opfordring)

| — | erhvervelse af e-kendskab: ved selvstudium ved hjælp af bøger, cd-rommer mv. |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: ved selvstudium ved hjælp af bøger, cd-rommer mv.

| — | erhvervelse af e-kendskab: ved selvstudium i form af aktiv læring (learning by doing) |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: ved selvstudium i form af aktiv læring (learning by doing)

| — | erhvervelse af e-kendskab: uformel hjælp fra kolleger, familie, venner |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: uformel hjælp fra kolleger, familie, venner

| — | erhvervelse af e-kendskab: på anden måde. |
| --- | --- |

—

erhvervelse af e-kendskab: på anden måde.

Hindringer for anvendelsen af ikt og internet

Variabler, som skal indsamles for husstande, der ikke har adgang til internettet i hjemmet:

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: har adgang til internettet andre steder |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: har adgang til internettet andre steder

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (fordi indhold skadeligt mv.) |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (fordi indhold skadeligt mv.)

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (ikke til nogen nytte, ikke interessant mv.) |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: ønsker ikke internet (ikke til nogen nytte, ikke interessant mv.)

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: udstyr for kostbart |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: udstyr for kostbart

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: opkoblingsudgifter for store |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: opkoblingsudgifter for store

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: manglende kendskab |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: manglende kendskab

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: har fysisk handicap |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: har fysisk handicap

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: betænkeligheder omkring personlige oplysninger eller sikkerhed |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: betænkeligheder omkring personlige oplysninger eller sikkerhed

| — | hindringer for internetadgang i hjemmet: andet. |
| --- | --- |

—

hindringer for internetadgang i hjemmet: andet.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet inden for de sidste tre måneder, og som endnu ikke anvender internettet i stedet for personlige kontakter med eller besøg hos offentlige kontorer eller myndigheder:

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: de ønskede tjenester er ikke tilgængelige online eller vanskelige af finde |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: de ønskede tjenester er ikke tilgængelige online eller vanskelige af finde

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: personlig kontakt mangler |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: personlig kontakt mangler

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: ikke omgående svar |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: ikke omgående svar

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: betænkeligheder omkring beskyttelse og sikkerhed i forbindelse med personlige oplysninger |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: betænkeligheder omkring beskyttelse og sikkerhed i forbindelse med personlige oplysninger

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: ekstra omkostninger |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: ekstra omkostninger

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: for kompliceret |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: for kompliceret

| — | hindringer for anvendelse af e-forvaltning: andet. |
| --- | --- |

—

hindringer for anvendelse af e-forvaltning: andet.

Variabler, som skal indsamles for privatpersoner, der har anvendt internettet, men ikke til e-handel inden for de sidste 12 måneder:

| — | hindringer for e-handel: ikke brug for det |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: ikke brug for det

| — | hindringer for e-handel: foretrækker at handle personligt, ønsker at se varen, loyalitet over for butikker, vane |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: foretrækker at handle personligt, ønsker at se varen, loyalitet over for butikker, vane

| — | hindringer for e-handel: manglende kendskab |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: manglende kendskab

| — | hindringer for e-handel: levering af varer bestilt over internettet problematisk |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: levering af varer bestilt over internettet problematisk

| — | hindringer for e-handel: betænkeligheder omkring sikkerhed eller personlige oplysninger |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: betænkeligheder omkring sikkerhed eller personlige oplysninger

| — | hindringer for e-handel: tillidsproblemer omkring modtagelse eller returnering af varer, betænkeligheder omkring mulighed for klager eller afhjælpning af mangler |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: tillidsproblemer omkring modtagelse eller returnering af varer, betænkeligheder omkring mulighed for klager eller afhjælpning af mangler

| — | hindringer for e-handel: har ikke kort til betaling over internettet |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: har ikke kort til betaling over internettet

| — | hindringer for e-handel: internetforbindelsen for langsom |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: internetforbindelsen for langsom

| — | hindringer for e-handel: andet. |
| --- | --- |

—

hindringer for e-handel: andet.

2.   DÆKNING

| a) | De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, er husstande, hvoraf mindst et medlem tilhører aldersgruppen 16-74 år. |
| --- | --- |

a)

De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, er husstande, hvoraf mindst et medlem tilhører aldersgruppen 16-74 år.

| b) | De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, er privatpersoner i alderen 16-74 år. |
| --- | --- |

b)

De statistiske enheder, som skal anvendes ved indsamlingen af de variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, er privatpersoner i alderen 16-74 år.

| c) | Geografisk dækning: husstande og/eller privatpersoner inden for en medlemsstats område. |
| --- | --- |

c)

Geografisk dækning: husstande og/eller privatpersoner inden for en medlemsstats område.

3.   REFERENCEPERIODER

Referenceperioden for de statistiske oplysninger, der skal indsamles, er første kvartal af 2006.

4.   OPDELING

| a) | Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, indsamles følgende baggrundsdata:






  — | beliggenhed: mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases); i øvrige regioner |
| --- | --- | --- |

a)

Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende husstande, indsamles følgende baggrundsdata:

—

beliggenhed: mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases); i øvrige regioner

| — | urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder |
| --- | --- |

—

urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder

| — | husstandens art: antallet af husstandsmedlemmer (indsamles separat: antallet af børn under 16 år) |
| --- | --- |

—

husstandens art: antallet af husstandsmedlemmer (indsamles separat: antallet af børn under 16 år)

| — | (frivilligt) husstandens månedlige nettoindkomst (opgøres i værdi eller ved hjælp af kvartiler). |
| --- | --- |

—

(frivilligt) husstandens månedlige nettoindkomst (opgøres i værdi eller ved hjælp af kvartiler).

| b) | Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, indsamles følgende baggrundsdata:






  — | beliggenhed: mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases); i øvrige regioner |
| --- | --- | --- |

b)

Angående de emner og variabler, der er nævnt i dette bilags punkt 1 b) vedrørende privatpersoner, indsamles følgende baggrundsdata:

—

beliggenhed: mål 1-regioner (herunder regioner, som i en overgangsperiode befinder sig i denne gruppe, eller som gradvist udfases); i øvrige regioner

| — | urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder |
| --- | --- |

—

urbaniseringsgrad: tætbefolkede områder; middeltætbefolkede områder; tyndtbefolkede områder

| — | køn: mand; kvinde |
| --- | --- |

—

køn: mand; kvinde

| — | aldersgruppe: under 16 år (frivilligt); 16-24 år; 25-34 år; 35-44 år; 45-54 år; 55-64 år; 65-74 år; over 74 år (frivilligt) |
| --- | --- |

—

aldersgruppe: under 16 år (frivilligt); 16-24 år; 25-34 år; 35-44 år; 45-54 år; 55-64 år; 65-74 år; over 74 år (frivilligt)

| — | højeste afsluttede uddannelsesniveau i henhold til den internationale standardklassifikation af uddannelser (ISCED 97): lavt (ISCED 0, 1 eller 2); mellemniveau (ISCED 3 og 4); højt niveau (ISCED 5 og 6) |
| --- | --- |

—

højeste afsluttede uddannelsesniveau i henhold til den internationale standardklassifikation af uddannelser (ISCED 97): lavt (ISCED 0, 1 eller 2); mellemniveau (ISCED 3 og 4); højt niveau (ISCED 5 og 6)

| — | beskæftigelsesmæssig status: lønmodtager; selvstændig, herunder medhjælpende familiemedlemmer; arbejdsløs; studerende uden for arbejdsstyrken; andre personer uden for arbejdsstyrken |
| --- | --- |

—

beskæftigelsesmæssig status: lønmodtager; selvstændig, herunder medhjælpende familiemedlemmer; arbejdsløs; studerende uden for arbejdsstyrken; andre personer uden for arbejdsstyrken

| — | stilling/fag i henhold til den internationale stillingsklassifikation (ISCO-88 (COM)): manuelle arbejdere, ikke-manuelle arbejdere; ikt-arbejdstagere, ikke-ikt-arbejdstagere. |
| --- | --- |

—

stilling/fag i henhold til den internationale stillingsklassifikation (ISCO-88 (COM)): manuelle arbejdere, ikke-manuelle arbejdere; ikt-arbejdstagere, ikke-ikt-arbejdstagere.

5.   HYPPIGHED

Dataene leveres en gang for 2006.

6.   FRISTER FOR INDBERETNING AF RESULTATER

| a) | De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2006. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer. |
| --- | --- |

a)

De i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004 nævnte aggregerede data, der i givet fald angives som fortrolige eller upålidelige, skal indberettes til Eurostat inden den 5. oktober 2006. På denne dato skal dataene være færdigbearbejdet, valideret og godkendt. Dataene indberettes i et maskinlæsbart tabelformat, som er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer.

| b) | De metadata, som er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. juli 2006. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model. |
| --- | --- |

b)

De metadata, som er nævnt i artikel 6 i forordning (EF) nr. 808/2004, skal indberettes til Eurostat inden den 31. juli 2006. Metadataene indberettes efter den af Eurostat fastsatte model.

| c) | Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 1. december 2006. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model. |
| --- | --- |

c)

Kvalitetsrapporten, der er nævnt i artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 808/2004, fremsendes til Eurostat senest den 1. december 2006. Kvalitetsrapporten udarbejdes efter den af Eurostat fastsatte model.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/63

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1100/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af den minimumspris, der skal betales producenterne for uforarbejdede tørrede figner, og produktionsstøtten for tørrede figner

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager (1), særlig artikel 6b, stk. 3, og artikel 6c, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Datoerne for produktionsårene for tørrede figner er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2003 af 29. august 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår støtteordningen for forarbejdede frugter og grøntsager (2). |
| --- | --- |

(1)

Datoerne for produktionsårene for tørrede figner er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2003 af 29. august 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår støtteordningen for forarbejdede frugter og grøntsager (2).

| (2) | De krav, som produkterne skal opfylde, for at der kan udbetales en minimumspris eller ydes støtte, er fastsat i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1573/1999 af 19. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår krav til tørrede figner, der er omfattet af produktionsstøtteordningen (3). |
| --- | --- |

(2)

De krav, som produkterne skal opfylde, for at der kan udbetales en minimumspris eller ydes støtte, er fastsat i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1573/1999 af 19. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår krav til tørrede figner, der er omfattet af produktionsstøtteordningen (3).

| (3) | Minimumsprisen og produktionsstøtten bør derfor fastsættes for produktionsåret 2005/06 i overensstemmelse med kriterierne i artikel 6b og 6c i forordning (EF) nr. 2201/96. |
| --- | --- |

(3)

Minimumsprisen og produktionsstøtten bør derfor fastsættes for produktionsåret 2005/06 i overensstemmelse med kriterierne i artikel 6b og 6c i forordning (EF) nr. 2201/96.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For produktionsåret 2005/06 fastsættes den minimumspris, der er nævnt i artikel 6a, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, til 878,86 EUR/t netto ab producent for uforarbejdede tørrede figner.

For produktionsåret 2005/06 fastsættes den produktionsstøtte, der er nævnt i artikel 6a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2201/96, til 258,57 EUR/t netto for tørrede figner.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 386/2004 (EUT L 64 af 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EUT L 218 af 30.8.2003, s. 14. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 180/2005 (EUT L 30 af 3.2.2005, s. 7).

2

(3)  EFT L 187 af 20.7.1999, s. 27.

3

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/64

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1101/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse for produktionsåret 2005/06 af støtten for pærer bestemt til forarbejdning

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 3, stk. 3, litra c), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2003 af 29. august 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår støtteordningen for forarbejdede frugter og grøntsager (2) skal Kommissionen senest den 15. juni offentliggøre den støtte, der er fastsat for pærer bestemt til forarbejdning. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 3, stk. 3, litra c), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2003 af 29. august 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår støtteordningen for forarbejdede frugter og grøntsager (2) skal Kommissionen senest den 15. juni offentliggøre den støtte, der er fastsat for pærer bestemt til forarbejdning.

| (2) | Gennemsnittet af de mængder pærer, der er forarbejdet inden for rammerne af støtteordningen i løbet af de tre foregående produktionsår, er 11 946 t større end EF-tærsklen. |
| --- | --- |

(2)

Gennemsnittet af de mængder pærer, der er forarbejdet inden for rammerne af støtteordningen i løbet af de tre foregående produktionsår, er 11 946 t større end EF-tærsklen.

| (3) | For de medlemsstater, der har overskredet forarbejdningstærsklen, bør støtten for pærer bestemt til forarbejdning for produktionsåret 2005/06 derfor ændres i forhold til det niveau, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 2. |
| --- | --- |

(3)

For de medlemsstater, der har overskredet forarbejdningstærsklen, bør støtten for pærer bestemt til forarbejdning for produktionsåret 2005/06 derfor ændres i forhold til det niveau, der er fastsat i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 2.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For produktionsåret 2005/06 er støtten for pærer i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2201/96 på:

| — | 161,70 EUR/t i Tjekkiet |
| --- | --- |

—

161,70 EUR/t i Tjekkiet

| — | 155,23 EUR/t i Grækenland |
| --- | --- |

—

155,23 EUR/t i Grækenland

| — | 157,59 EUR/t i Spanien |
| --- | --- |

—

157,59 EUR/t i Spanien

| — | 161,70 EUR/t i Frankrig |
| --- | --- |

—

161,70 EUR/t i Frankrig

| — | 124,58 EUR/t i Italien |
| --- | --- |

—

124,58 EUR/t i Italien

| — | 161,70 EUR/t i Ungarn |
| --- | --- |

—

161,70 EUR/t i Ungarn

| — | 159,09 EUR/t i Nederlandene |
| --- | --- |

—

159,09 EUR/t i Nederlandene

| — | 161,70 EUR/t i Østrig |
| --- | --- |

—

161,70 EUR/t i Østrig

| — | 161,70 EUR/t i Portugal. |
| --- | --- |

—

161,70 EUR/t i Portugal.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 386/2004 (EUT L 64 af 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EUT L 218 af 30.8.2003, s. 14. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 180/2005 (EUT L 30 af 3.2.2005, s. 7).

2

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/65

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1102/2005

af 13. juli 2005

om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 med henblik på at tage højde for ændringerne af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 af 17. december 1999 om åbning og forvaltning af GATT-bundne fællesskabstoldkontingenter og visse andre fællesskabstoldkontingenter og om visse gennemførelsesbestemmelser for så vidt angår tilpasning af disse toldkontingenter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1808/95 (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (2), ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1810/2004 (3), indførtes der ændringer af koderne i den kombinerede nomenklatur for visse produkter henhørende under bilag III, IV og V til forordning (EF) nr. 32/2000. Disse bilag bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (2), ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1810/2004 (3), indførtes der ændringer af koderne i den kombinerede nomenklatur for visse produkter henhørende under bilag III, IV og V til forordning (EF) nr. 32/2000. Disse bilag bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (2) | Nærværende forordning bør finde anvendelse fra ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1810/2004. |
| --- | --- |

(2)

Nærværende forordning bør finde anvendelse fra ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1810/2004.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Toldkodeksudvalget —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 32/2000 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag III foretages der i koderne for løbenummer 09.0107 følgende ændringer:






  a) | KN-kode »ex 5702 39 90« erstattes med KN-kode »ex 5702 39 00« |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag III foretages der i koderne for løbenummer 09.0107 følgende ændringer:

a)

KN-kode »ex 5702 39 90« erstattes med KN-kode »ex 5702 39 00«

| b) | KN-kode »ex 5702 49 90« og TARIC-underposition »10« for denne kode erstattes med henholdsvis KN-kode »ex 5702 49 00« og TARIC-underposition »20« |
| --- | --- |

b)

KN-kode »ex 5702 49 90« og TARIC-underposition »10« for denne kode erstattes med henholdsvis KN-kode »ex 5702 49 00« og TARIC-underposition »20«

| c) | KN-kode »ex 5703 90 00« erstattes med KN-koderne »ex 5703 90 10« og »ex 5703 90 90«. |
| --- | --- |

c)

KN-kode »ex 5703 90 00« erstattes med KN-koderne »ex 5703 90 10« og »ex 5703 90 90«.

| 2) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | I KN-koderne for løbenummer 09.0106 i anden kolonne foretages følgende ændringer:






  i) | KN-kode »6207 91 90« erstattes med KN-kode »ex 6207 91 00« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

I KN-koderne for løbenummer 09.0106 i anden kolonne foretages følgende ændringer:

i)

KN-kode »6207 91 90« erstattes med KN-kode »ex 6207 91 00«

| ii) | KN-kode »6208 91 19« erstattes med KN-kode »ex 6208 91 00« |
| --- | --- |

ii)

KN-kode »6208 91 19« erstattes med KN-kode »ex 6208 91 00«

| iii) | KN-kode »6302 51« erstattes med KN-kode »6302 51 00« |
| --- | --- |

iii)

KN-kode »6302 51« erstattes med KN-kode »6302 51 00«

| iv) | KN-kode »6302 91« erstattes med KN-kode »6302 91 00« |
| --- | --- |

iv)

KN-kode »6302 91« erstattes med KN-kode »6302 91 00«

| v) | KN-koderne »6301 20 91« og »6301 20 99« erstattes med KN kode »6301 20 90«. |
| --- | --- |

v)

KN-koderne »6301 20 91« og »6301 20 99« erstattes med KN kode »6301 20 90«.

| b) | I koderne for løbenummer 09.0106 i kolonnen med TARIC-koderne foretages følgende ændringer:






  i) | I linjen for KN-kode »6207 91 90« erstattes kode »10« med kode»91« |
| --- | --- | --- |

b)

I koderne for løbenummer 09.0106 i kolonnen med TARIC-koderne foretages følgende ændringer:

i)

I linjen for KN-kode »6207 91 90« erstattes kode »10« med kode»91«

| ii) | I linjen for KN-kode »6208 91 19« erstattes kode »10« med kode »18«. |
| --- | --- |

ii)

I linjen for KN-kode »6208 91 19« erstattes kode »10« med kode »18«.

| c) | I KN-koderne for løbenummer 09.0106 foretages følgende ændringer:






  i) | KN-kode »6207 91 90« erstattes med KN-kode »6207 91 00« |
| --- | --- | --- |

c)

I KN-koderne for løbenummer 09.0106 foretages følgende ændringer:

i)

KN-kode »6207 91 90« erstattes med KN-kode »6207 91 00«

| ii) | KN-kode »6208 91 19« erstattes med KN-kode »6208 91 00« |
| --- | --- |

ii)

KN-kode »6208 91 19« erstattes med KN-kode »6208 91 00«

| iii) | KN-koderne »6301 20 91« og »6301 20 99« erstattes med KN kode »6301 20 90« |
| --- | --- |

iii)

KN-koderne »6301 20 91« og »6301 20 99« erstattes med KN kode »6301 20 90«

| iv) | KN-koderne »6302 51 10« og »6302 51 90« erstattes med KN kode »6302 51 00« |
| --- | --- |

iv)

KN-koderne »6302 51 10« og »6302 51 90« erstattes med KN kode »6302 51 00«

| v) | KN-koderne »6302 91 10« og »6302 91 90« erstattes med KN kode »6302 91 00«. |
| --- | --- |

v)

KN-koderne »6302 91 10« og »6302 91 90« erstattes med KN kode »6302 91 00«.

| 3) | I bilag V foretages der i listen over TARIC-koder i kolonnen »KN-kode« følgende ændringer i koderne for løbenummer 09.0103:






  a) | KN-koderne »5210 11 10« og »5210 11 90« erstattes med KN-kode »5210 11 00« |
| --- | --- | --- |

3)

I bilag V foretages der i listen over TARIC-koder i kolonnen »KN-kode« følgende ændringer i koderne for løbenummer 09.0103:

a)

KN-koderne »5210 11 10« og »5210 11 90« erstattes med KN-kode »5210 11 00«

| b) | KN-koderne »5210 21 10« og »5210 21 90« erstattes med KN-kode »5210 21 00« |
| --- | --- |

b)

KN-koderne »5210 21 10« og »5210 21 90« erstattes med KN-kode »5210 21 00«

| c) | KN-koderne »5210 31 10« og »5210 31 90« erstattes med KN-kode »5210 31 00«. |
| --- | --- |

c)

KN-koderne »5210 31 10« og »5210 31 90« erstattes med KN-kode »5210 31 00«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

László KOVÁCS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 5 af 8.1.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 545/2004 (EUT L 87 af 25.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 493/2005 (EUT L 82 af 31.3.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 327 af 30.10.2004, s. 1.

3

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/67

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1103/2005

af 13. juli 2005

om ansøgninger om importlicens for ris fra Egypten under toldkontingentet for 2005 i forordning (EF) nr. 955/2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1785/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for ris (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 955/2005 af 23. juni 2005 om åbning af et kontingent for import til EF af ris med oprindelse i Egypten (2), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De ansøgninger om importlicens for ris henhørende under KN-kode 1006, der blev indgivet fra den 1. juli 2005 til den 4. juli 2005 kl. 13 og meddelt Kommissionen, vedrører en mængde på 59 135 t, mens den maksimale mængde, der kan importeres, andrager 9 342 t ris henhørende under KN-kode 1006, jf. protokollen til Euro-Middelhavsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Arabiske Republik Egypten på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (3), der er vedføjet Rådets afgørelse 2005/89/EF (4). |
| --- | --- |

(1)

De ansøgninger om importlicens for ris henhørende under KN-kode 1006, der blev indgivet fra den 1. juli 2005 til den 4. juli 2005 kl. 13 og meddelt Kommissionen, vedrører en mængde på 59 135 t, mens den maksimale mængde, der kan importeres, andrager 9 342 t ris henhørende under KN-kode 1006, jf. protokollen til Euro-Middelhavsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Arabiske Republik Egypten på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (3), der er vedføjet Rådets afgørelse 2005/89/EF (4).

| (2) | Det er derfor nødvendigt at fastsætte en nedsættelsessats for de ansøgninger om importlicens, der var indgivet indtil den 4. juli 2005 kl. 13, og som er omfattet af en nedsættelse på 100 % af den told, der er beregnet efter artikel 11 i forordning (EF) nr. 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

Det er derfor nødvendigt at fastsætte en nedsættelsessats for de ansøgninger om importlicens, der var indgivet indtil den 4. juli 2005 kl. 13, og som er omfattet af en nedsættelse på 100 % af den told, der er beregnet efter artikel 11 i forordning (EF) nr. 1785/2003.

| (3) | Der bør endvidere ikke længere udstedes importlicenser, der giver ret til en nedsættelse på 100 % af tolden i 2005. |
| --- | --- |

(3)

Der bør endvidere ikke længere udstedes importlicenser, der giver ret til en nedsættelse på 100 % af tolden i 2005.

| (4) | Denne forordning bør af hensyn til dens formål træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning bør af hensyn til dens formål træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De ansøgninger om importlicens for ris henhørende under KN-kode 1006 under kontingentet i forordning (EF) nr. 955/2005, som er indgivet indtil den 4. juli 2005 kl. 13 og meddelt Kommissionen, giver ret til udstedelse af licenser for de mængder, der er ansøgt om, efter anvendelse af en nedsættelseskoefficient på 84,202249 %.

Artikel 2

De ansøgninger om importlicens for ris henhørende under KN-kode 1006, der er indgivet fra den 4. juli 2005 kl. 13 og indtil udgangen af 2005, giver ikke længere ret til udstedelse af importlicenser under det kontingent, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 955/2005.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EUT L 164 af 24.6.2005, s. 5.

2

(3)  EUT L 31 af 4.2.2005, s. 31.

3

(4)  EUT L 31 af 4.2.2005, s. 30.

4

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/68

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1104/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af den nedsættelseskoefficient, der skal anvendes inden for rammerne af det delkontingent III for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2375/2002

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2375/2002 af 27. december 2002 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for import af blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet fra tredjelande og om undtagelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 (2), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 2375/2002 har åbnet et årligt toldkontingent på 2 981 600 tons blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet. Dette kontingent er opdelt i tre delkontingenter. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 2375/2002 har åbnet et årligt toldkontingent på 2 981 600 tons blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet. Dette kontingent er opdelt i tre delkontingenter.

| (2) | I artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2375/2002 er delkontingent III fastsat til 592 900 tons for perioden fra 1. juli til 30. september 2005. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2375/2002 er delkontingent III fastsat til 592 900 tons for perioden fra 1. juli til 30. september 2005.

| (3) | De mængder, der i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2375/2002 var ansøgt om den 11. juli 2005, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes licenser, ved fastsættelse af den nedsættelseskoefficient, der skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om — |
| --- | --- |

(3)

De mængder, der i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2375/2002 var ansøgt om den 11. juli 2005, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes licenser, ved fastsættelse af den nedsættelseskoefficient, der skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Hver ansøgning om importlicens for delkontingent III for blød hvede af anden kvalitet end høj kvalitet, der i henhold til artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 2375/2002 er indgivet og fremsendt til Kommissionen den 11. juli 2005, imødekommes i et omfang på 1,84593 % af de mængder, der er ansøgt om.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 88. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1111/2003 (EUT L 158 af 27.6.2003, s. 21).

2

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/69

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1105/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for ægsektoren fra den 14. juli 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2771/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for æg (1), særlig artikel 8, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2771/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2771/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for ægsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for ægsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt.

| (3) | Den nuværende markeds- og konkurrencesituation i visse tredjelande gør det nødvendigt at fastsætte en differentieret restitution for visse ægprodukter. |
| --- | --- |

(3)

Den nuværende markeds- og konkurrencesituation i visse tredjelande gør det nødvendigt at fastsætte en differentieret restitution for visse ægprodukter.

| (4) | Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de ægprodukter, der er nævnt i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 2771/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 89/437/EØF af 20. juni 1989 om hygiejne- og sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af ægprodukter (3). |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de ægprodukter, der er nævnt i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 2771/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 89/437/EØF af 20. juni 1989 om hygiejne- og sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af ægprodukter (3).

| (5) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg — |
| --- | --- |

(5)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Kodefortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2771/75 omhandlede restitution ydes, samt restitutionsbeløbene fastsættes som angivet i bilaget.

For at kunne modtage restitution skal produkter, som henhører under anvendelsesområdet for kapitel XI i bilaget til direktiv 89/437/EØF, dog også opfylde de betingelser for sundhedsmærkning, der er fastsat i direktivet.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 49. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 671/2004 (EUT L 105 af 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EFT L 212 af 22.7.1989, s. 87. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003.

3

---

BILAG

Fastsættelse af eksportrestitutioner inden for ægsektoren gældende fra den 14. juli 2005

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | EUR/100 stk. | 1,70 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | EUR/100 stk. | 0,80 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 12,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E17 | EUR/100 kg | 6,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 75,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 19,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:






  E09 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Hongkong SAR, Rusland, Tyrkiet |
| E10 | Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, Filippinerne |
| E16 | alle bestemmelsessteder, med undtagelse af USA og Bulgarien. |
| E17 | alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz, Bulgarien og grupperne E09 og E10 |
| E18 | alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz og Bulgarien |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0407 00 11 9000

E16

EUR/100 stk.

1,70

0407 00 19 9000

E16

EUR/100 stk.

0,80

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

12,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E17

EUR/100 kg

6,00

0408 11 80 9100

E18

EUR/100 kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

EUR/100 kg

75,00

0408 99 80 9100

E18

EUR/100 kg

19,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

E09

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Hongkong SAR, Rusland, Tyrkiet

E10

Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, Filippinerne

E16

alle bestemmelsessteder, med undtagelse af USA og Bulgarien.

E17

alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz, Bulgarien og grupperne E09 og E10

E18

alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz og Bulgarien

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/71 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/71

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1106/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 14. juli 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (1), særlig artikel 8, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for fjerkrækødsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for fjerkrækødsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt.

| (3) | Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de fjerkrækødprodukter, der er nævnt i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 71/118/EØF af 15. februar 1971 om sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af fersk fjerkrækød (3). |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de fjerkrækødprodukter, der er nævnt i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 71/118/EØF af 15. februar 1971 om sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af fersk fjerkrækød (3).

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Kodefortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 omhandlede restitution ydes, samt restitutionsbeløbene fastsættes som angivet i bilaget.

For at kunne modtage restitution skal produkter, der henhører under anvendelsesområdet for kapitel XII i bilaget til direktiv 71/118/EØF, dog også opfylde de betingelser for sundhedsmærkning, der er fastsat i direktivet.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 671/2004 (EUT L 105 af 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EFT L 55 af 8.3.1971, s. 23. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

3

---

BILAG

Eksportrestitutioner for fjerkrækød gældende fra den 14. juli 2005

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 stk | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 stk | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:






  V01 | Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 stk

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 stk

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

29,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

V01

Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/73 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/73

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1107/2005

af 13. juli 2005

om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV:6, i GATT (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1159/2003 af 30. juni 2003 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsårene 2003/04, 2004/05 og 2005/06 for indførsel af rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler og om ændring af forordning (EF) nr. 1464/95 og (EF) nr. 779/96 (3), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af leveringsforpligtelserne med nultold for varer i KN-kode 1701, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af leveringsforpligtelserne med nultold for varer i KN-kode 1701, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien.

| (2) | I artikel 16 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af toldkontingenter med nultold for varer i KN-kode 1701 11 10, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af toldkontingenter med nultold for varer i KN-kode 1701 11 10, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien.

| (3) | I artikel 22 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om åbning af toldkontingenter med en afgift på 98 EUR pr. ton for varer i KN-kode 1701 11 10, for indførsel fra Brasilien, Cuba og andre tredjelande. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 22 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om åbning af toldkontingenter med en afgift på 98 EUR pr. ton for varer i KN-kode 1701 11 10, for indførsel fra Brasilien, Cuba og andre tredjelande.

| (4) | I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev der i ugen fra den 4. til den 8. juli 2005 indgivet ansøgninger til myndighederne om udstedelse af importlicenser for en samlet mængde, som overstiger den fordeling pr. oprindelsesland, der er fastsat i henhold til artikel 22, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1159/2003 for særligt præferencesukker. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev der i ugen fra den 4. til den 8. juli 2005 indgivet ansøgninger til myndighederne om udstedelse af importlicenser for en samlet mængde, som overstiger den fordeling pr. oprindelsesland, der er fastsat i henhold til artikel 22, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1159/2003 for særligt præferencesukker.

| (5) | Under disse omstændigheder skal Kommissionen fastsætte en nedsættelseskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og oplyse, at den pågældende grænse er nået — |
| --- | --- |

(5)

Under disse omstændigheder skal Kommissionen fastsætte en nedsættelseskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og oplyse, at den pågældende grænse er nået —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de importlicensansøgninger, der i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev indgivet i ugen fra den 4. til den 8. juli 2005, udstedes der licenser inden for de mængder, der er angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 146 af 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162 af 1.7.2003, s. 25. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 568/2005 (EUT L 97 af 15.4.2005, s. 9).

3

---

BILAG

Præferencesukker AVS-INDIEN

Afsnit II i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2004/05

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Nået |
| Congo | 100 | |
| Fiji | 0 | Nået |
| Guyana | 0 | Nået |
| Indien | 0 | Nået |
| Côte d'Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Nået |
| Mauritius | 0 | Nået |
| Mozambique | 0 | Nået |
| Saint Christopher og Nevis | 100 | |
| Swaziland | 0 | Nået |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad og Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Nået |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005

Grænse

Barbados

100

Belize

0

Nået

Congo

100

Fiji

0

Nået

Guyana

0

Nået

Indien

0

Nået

Côte d'Ivoire

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Nået

Mauritius

0

Nået

Mozambique

0

Nået

Saint Christopher og Nevis

100

Swaziland

0

Nået

Tanzania

100

Trinidad og Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Nået

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Congo | 100 | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | 100 | |
| Côte d'Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mozambique | 100 | |
| Saint Christopher og Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad og Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005

Grænse

Barbados

100

Belize

100

Congo

100

Fiji

100

Guyana

100

Indien

100

Côte d'Ivoire

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mozambique

100

Saint Christopher og Nevis

100

Swaziland

100

Tanzania

100

Trinidad og Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Særligt præferencesukker

Afsnit III i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Indien | 100 | |
| AVS | 100 | |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005

Grænse

Indien

100

AVS

100

CXL-indrømmelsessukker

Afsnit IV i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 100 | |
| Cuba | 100 | |
| Andre tredjelande | 0 | Nået |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4.-8.7.2005

Grænse

Brasilien

100

Cuba

100

Andre tredjelande

0

Nået

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/76

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1108/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2771/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for æg (1), særlig artikel 5, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (2), særlig artikel 5, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2783/75 af 29. oktober 1975 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (3), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (4) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimport og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (4) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimport og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres.

| (3) | Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 affattes som vist i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 49. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003.

2

(3)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 104. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2916/95 (EFT L 305 af 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 900/2005 (EUT L 153 af 16.6.2005, s. 18).

4

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 13. juli 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 81,6 | 2 | 01 |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 84,8 | 10 | 01 |
| 94,5 | 7 | 03 |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 170,9 | 45 | 01 |
| 164,8 | 48 | 02 |
| 196,3 | 32 | 03 |
| 261,7 | 12 | 04 |
| 0207 14 50 | Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 142,9 | 21 | 01 |
| 0207 14 70 | Andre varer | 138,0 | 54 | 01 |
| 138,0 | 54 | 03 |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 192,4 | 32 | 01 |
| 220,5 | 23 | 04 |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 155,7 | 46 | 01 |
| 184,6 | 32 | 03 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), eller i anden form, frosne

81,6

2

01

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

84,8

10

01

94,5

7

03

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

170,9

45

01

164,8

48

02

196,3

32

03

261,7

12

04

0207 14 50

Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

142,9

21

01

0207 14 70

Andre varer

138,0

54

01

138,0

54

03

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

192,4

32

01

220,5

23

04

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

155,7

46

01

184,6

32

03

---

(1)  Importens oprindelse:

1

| 01 | Brasilien |
| --- | --- |
| 02 | Thailand |
| 03 | Argentina |
| 04 | Chile.« |

01

Brasilien

02

Thailand

03

Argentina

04

Chile.«

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/78

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1109/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til protokol 4 om bomuld knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1050/2001 (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktioner (2), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris.

| (2) | I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001.

| (3) | Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau — |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes til 21,035 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EFT L 210 af 3.8.2001, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1486/2002 (EFT L 223 af 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/79

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1110/2005

af 13. juli 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for oksekødssektoren

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1), særlig artikel 33, stk. 12, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 33 i forordning (EF) nr. 1254/1999 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1 i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 33 i forordning (EF) nr. 1254/1999 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1 i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Betingelserne for ydelse af særlige eksportrestitutioner for visse former for oksekød og visse former for konserves samt for visse bestemmelsessteder blev fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 32/82 (2), (EØF) nr. 1964/82 (3), (EØF) nr. 2388/84 (4), (EØF) nr. 2973/79 (5) og (EF) nr. 2051/96 (6). |
| --- | --- |

(2)

Betingelserne for ydelse af særlige eksportrestitutioner for visse former for oksekød og visse former for konserves samt for visse bestemmelsessteder blev fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 32/82 (2), (EØF) nr. 1964/82 (3), (EØF) nr. 2388/84 (4), (EØF) nr. 2973/79 (5) og (EF) nr. 2051/96 (6).

| (3) | Anvendelsen af disse regler og kriterier på den forventede markedssituation inden for oksekødssektoren fører til fastsættelse af restitutionen som nedenfor angivet. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af disse regler og kriterier på den forventede markedssituation inden for oksekødssektoren fører til fastsættelse af restitutionen som nedenfor angivet.

| (4) | Med henblik på at forenkle bestemmelserne bør der for levende dyr ikke ydes eksportrestitutioner for kategorier med ubetydelig samhandel med tredjelande. I betragtning af de generelle bekymringer omkring dyrs velfærd bør eksportrestitutioner for levende dyr til slagtning begrænses mest muligt. Eksportrestitutioner for sådanne dyr bør derfor kun ydes for tredjelande, der af kulturelle og/eller religiøse grunde traditionelt importerer store mængder dyr til slagtning internt. Hvad levende avlsdyr angår, bør eksportrestitutioner for racerene avlsdyr begrænses til kvier og køer på højst 30 måneder, for at undgå misbrug. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på at forenkle bestemmelserne bør der for levende dyr ikke ydes eksportrestitutioner for kategorier med ubetydelig samhandel med tredjelande. I betragtning af de generelle bekymringer omkring dyrs velfærd bør eksportrestitutioner for levende dyr til slagtning begrænses mest muligt. Eksportrestitutioner for sådanne dyr bør derfor kun ydes for tredjelande, der af kulturelle og/eller religiøse grunde traditionelt importerer store mængder dyr til slagtning internt. Hvad levende avlsdyr angår, bør eksportrestitutioner for racerene avlsdyr begrænses til kvier og køer på højst 30 måneder, for at undgå misbrug.

| (5) | Der bør ydes restitutioner ved eksport til visse bestemmelseslande for visse former for fersk eller kølet kød, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0201, for visse former for frosset kød, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0202, og for visse former for kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0206, samt for visse andre produkter, tilberedte eller konserverede, med indhold af kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 1602 50 10. |
| --- | --- |

(5)

Der bør ydes restitutioner ved eksport til visse bestemmelseslande for visse former for fersk eller kølet kød, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0201, for visse former for frosset kød, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0202, og for visse former for kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 0206, samt for visse andre produkter, tilberedte eller konserverede, med indhold af kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 1602 50 10.

| (6) | Det har for visse kategorier af oksekødsprodukter vist sig, at anvendelsen af eksportrestitutioner har været ringe. Dette er også tilfældet for visse bestemmelsessteder meget nær Fællesskabets territorium. For sådanne kategorier bør der ikke længere fastsættes eksportrestitutioner. |
| --- | --- |

(6)

Det har for visse kategorier af oksekødsprodukter vist sig, at anvendelsen af eksportrestitutioner har været ringe. Dette er også tilfældet for visse bestemmelsessteder meget nær Fællesskabets territorium. For sådanne kategorier bør der ikke længere fastsættes eksportrestitutioner.

| (7) | For visse andre stykker og konserves af kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 1602 50, kan Fællesskabets deltagelse i den internationale handel opretholdes ved ydelse af en restitution, hvis beløb beregnes under hensyn til den restitution, som hidtil er blevet ydet til eksportører. |
| --- | --- |

(7)

For visse andre stykker og konserves af kød eller slagteaffald, der er nævnt i bilaget under KN-kode 1602 50, kan Fællesskabets deltagelse i den internationale handel opretholdes ved ydelse af en restitution, hvis beløb beregnes under hensyn til den restitution, som hidtil er blevet ydet til eksportører.

| (8) | For de øvrige produkter inden for oksekødssektoren bør der på grund af Fællesskabets ringe deltagelse i verdenshandelen ikke fastsættes en restitution. |
| --- | --- |

(8)

For de øvrige produkter inden for oksekødssektoren bør der på grund af Fællesskabets ringe deltagelse i verdenshandelen ikke fastsættes en restitution.

| (9) | I Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (7) fastsættes nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter, og restitutionerne fastsættes på grundlag af de produktkoder, der er anført i denne nomenklatur. |
| --- | --- |

(9)

I Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (7) fastsættes nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter, og restitutionerne fastsættes på grundlag af de produktkoder, der er anført i denne nomenklatur.

| (10) | Restitutionsbeløbene for alle former for frosset oksekød bør tilpasses de beløb, der ydes for fersk eller kølet kød, bortset fra kød fra voksne handyr. |
| --- | --- |

(10)

Restitutionsbeløbene for alle former for frosset oksekød bør tilpasses de beløb, der ydes for fersk eller kølet kød, bortset fra kød fra voksne handyr.

| (11) | For at forbedre kontrollen med produkter under KN-kode 1602 50 bør det fastsættes, at der for disse produkter kun kan ydes restitution ved fremstilling i forbindelse med den ordning, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 565/80 af 4. marts 1980 om forudbetaling af eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (8). |
| --- | --- |

(11)

For at forbedre kontrollen med produkter under KN-kode 1602 50 bør det fastsættes, at der for disse produkter kun kan ydes restitution ved fremstilling i forbindelse med den ordning, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 565/80 af 4. marts 1980 om forudbetaling af eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (8).

| (12) | Restitution bør kun ydes for produkter, der frit kan forsendes inden for Fællesskabet. For at være restitutionsberettigede bør produkterne derfor være forsynet med den sundhedsmærkning, der er fastsat i henholdsvis Rådets direktiv 64/433/EØF (9), 94/65/EF (10) og 77/99/EØF (11). |
| --- | --- |

(12)

Restitution bør kun ydes for produkter, der frit kan forsendes inden for Fællesskabet. For at være restitutionsberettigede bør produkterne derfor være forsynet med den sundhedsmærkning, der er fastsat i henholdsvis Rådets direktiv 64/433/EØF (9), 94/65/EF (10) og 77/99/EØF (11).

| (13) | Efter artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1964/82 nedsættes den særlige restitution, hvis den mængde udbenet kød, der skal eksporteres, udgør mindre end 95  %, men ikke under 85 %, af de udbenede stykkers samlede vægt. |
| --- | --- |

(13)

Efter artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1964/82 nedsættes den særlige restitution, hvis den mængde udbenet kød, der skal eksporteres, udgør mindre end 95  %, men ikke under 85 %, af de udbenede stykkers samlede vægt.

| (14) | Forhandlingerne inden for rammerne af Europaaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien og Bulgarien har navnlig til formål at liberalisere handelen med produkter, der er omfattet af den pågældende fælles markedsordning. Eksportrestitutionerne for disse to lande bør derfor afskaffes. Denne afskaffelse må ikke føre til, at der indføres differentierede restitutioner for eksport til andre lande. |
| --- | --- |

(14)

Forhandlingerne inden for rammerne af Europaaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien og Bulgarien har navnlig til formål at liberalisere handelen med produkter, der er omfattet af den pågældende fælles markedsordning. Eksportrestitutionerne for disse to lande bør derfor afskaffes. Denne afskaffelse må ikke føre til, at der indføres differentierede restitutioner for eksport til andre lande.

| (15) | Forvaltningskomitéen for Oksekød har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(15)

Forvaltningskomitéen for Oksekød har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Fortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 33 i forordning (EF) nr. 1254/1999 omhandlede eksportrestitution ydes, samt restitutionsbeløbene og destinationerne fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

2.   Produkterne skal opfylde de krav om sundhedsmærkning, der fastsættes i:

| — | bilag I, kapitel XI, til direktiv 64/433/EØF |
| --- | --- |

—

bilag I, kapitel XI, til direktiv 64/433/EØF

| — | bilag I, kapitel VI, til direktiv 94/65/EF |
| --- | --- |

—

bilag I, kapitel VI, til direktiv 94/65/EF

| — | bilag B, kapitel VI, til direktiv 77/99/EØF. |
| --- | --- |

—

bilag B, kapitel VI, til direktiv 77/99/EØF.

Artikel 2

I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EØF) nr. 1964/82, nedsættes restitutionssatsen for produkter henhørende under produktkode 0201 30 00 9100 med 14,00 EUR/100 kg.

Artikel 3

Den manglende fastsættelse af eksportrestitutioner for Rumænien og Bulgarien betragtes ikke som differentierede restitutioner.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 4 af 8.1.1982, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 744/2000 (EFT L 89 af 11.4.2000, s. 3).

2

(3)  EFT L 212 af 21.7.1982, s. 48. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2772/2000 (EFT L 321 af 19.12.2000, s. 35).

3

(4)  EFT L 221 af 18.8.1984, s. 28. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 3661/92 (EFT L 370 af 19.12.1992, s. 16).

4

(5)  EFT L 336 af 29.12.1979, s. 44. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 3434/87 (EFT L 327 af 18.11.1987, s. 7).

5

(6)  EFT L 274 af 26.10.1996, s. 18. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2333/96 (EFT L 317 af 6.12.1996, s. 13).

6

(7)  EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2199/2004 (EUT L 380 af 24.12.2004, s. 1).

7

(8)  EFT L 62 af 7.3.1980, s. 5. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 444/2003 (EUT L 67 af 12.3.2003, s. 3).

8

(9)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 2012/64. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

9

(10)  EFT L 368 af 31.12.1994, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

10

(11)  EFT L 26 af 31.1.1977, s. 85. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

11

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 13. juli 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for oksekødssektoren

| Produktkode | Bestemmelse | Måleenhed | Restitutionsbeløb (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg levende vægt | 42,40 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg levende vægt | 42,40 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg levende vægt | 32,80 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 34,40 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 45,20 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 11,20 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 45,20 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 11,20 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 34,40 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 98,40 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 57,20 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 14,00 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 34,40 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg nettovægt | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettovægt | 18,80 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 10,40 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg nettovægt | 137,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 81,60 |
| 220 | EUR/100 kg nettovægt | 164,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg nettovægt | 75,60 |
| B09 | EUR/100 kg nettovægt | 70,40 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 45,20 |
| 220 | EUR/100 kg nettovægt | 98,40 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 11,20 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 11,20 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 14,00 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 8,00 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg nettovægt | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettovægt | 18,80 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 10,40 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 10,40 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 10,40 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 18,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 12,00 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 70,80 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 63,20 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 70,80 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 63,20 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  B00 | : | alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet), undtagen Rumænien og Bulgarien. |
| B02 | : | B08, B09 og bestemmelsessted 220. |
| B03 | : | Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Kosovo, Montenegro, Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 36 og 45 og eventuelt i artikel 44 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11), som ændret). |
| B08 | : | Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, São Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Saint Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon og Egypten. |

Produktkode

Bestemmelse

Måleenhed

Restitutionsbeløb (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg levende vægt

42,40

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg levende vægt

42,40

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg levende vægt

32,80

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

57,20

B03

EUR/100 kg nettovægt

34,40

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

77,60

B03

EUR/100 kg nettovægt

45,20

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

11,20

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

77,60

B03

EUR/100 kg nettovægt

45,20

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

11,20

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

57,20

B03

EUR/100 kg nettovægt

34,40

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

98,40

B03

EUR/100 kg nettovægt

57,20

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg nettovægt

46,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

14,00

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettovægt

57,20

B03

EUR/100 kg nettovægt

34,40

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg nettovægt

18,80

404 (4)

EUR/100 kg nettovægt

18,80

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

10,40

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg nettovægt

137,60

B03

EUR/100 kg nettovægt

81,60

220

EUR/100 kg nettovægt

164,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg nettovægt

75,60

B09

EUR/100 kg nettovægt

70,40

B03

EUR/100 kg nettovægt

45,20

220

EUR/100 kg nettovægt

98,40

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

11,20

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

11,20

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg nettovægt

46,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

14,00

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettovægt

26,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

8,00

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg nettovægt

18,80

404 (4)

EUR/100 kg nettovægt

18,80

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

10,40

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

10,40

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,80

B03

EUR/100 kg nettovægt

10,40

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg nettovægt

18,00

B03

EUR/100 kg nettovægt

12,00

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettovægt

70,80

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettovægt

63,20

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettovægt

70,80

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettovægt

63,20

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

B00

:

alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet), undtagen Rumænien og Bulgarien.

B02

:

B08, B09 og bestemmelsessted 220.

B03

:

Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Kosovo, Montenegro, Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 36 og 45 og eventuelt i artikel 44 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11), som ændret).

B08

:

Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong.

B09

:

Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, São Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Saint Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho.

B11

:

Libanon og Egypten.

---

(1)  Tarifering i denne underposition er betinget af fremlæggelse af den attest, der er anført i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 32/82, som ændret.

(2)  Udbetalingen af restitution er betinget af overholdelse af de betingelser, der er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1964/82, som ændret.

(3)  I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 2973/79, som ændret.

(4)  I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 2051/96, som ændret.

(5)  Restitutionerne ydes kun, hvis betingelserne i forordning (EØF) nr. 2388/84, som ændret, overholdes.

(6)  Indholdet af magert oksekød med undtagelse af fedt bestemmes efter analysemetoden i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2429/86 (EFT L 210 af 1.8.1986, s. 39). Udtrykket »det gennemsnitlige indhold« vedrører mængden af prøven som defineret i artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 765/2002 (EFT L 117 af 4.5.2002, s. 6). Prøven udtages fra den del af partiet, der indebærer den største risiko.

(7)  I henhold til artikel 33, stk. 10, i forordning (EF) nr. 1254/1999, som ændret, ydes der ingen restitutioner ved udførsel af produkter, der indføres fra tredjelande og genudføres til tredjelande.

(8)  Restitutionens ydelse er betinget af fremstilling i forbindelse med den ordning, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 565/80, som ændret.

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

| B00 | : | alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet), undtagen Rumænien og Bulgarien. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 og bestemmelsessted 220. |
| B03 | : | Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Kosovo, Montenegro, Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 36 og 45 og eventuelt i artikel 44 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11), som ændret). |
| B08 | : | Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, São Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Saint Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon og Egypten. |

B00

:

alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet), undtagen Rumænien og Bulgarien.

B02

:

B08, B09 og bestemmelsessted 220.

B03

:

Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Kosovo, Montenegro, Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 36 og 45 og eventuelt i artikel 44 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11), som ændret).

B08

:

Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong.

B09

:

Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, São Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Saint Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho.

B11

:

Libanon og Egypten.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/84

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om ændring af beslutning 97/757/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer og akvakulturprodukter med oprindelse i Madagaskar, for så vidt angår udpegelsen af den kompetente myndighed og modellen til sundhedscertifikat

(meddelt under nummer K(2005) 2513)

(EØS-relevant tekst)

(2005/496/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 97/757/EF (2) fastsættes det, at »Direction des services vétérinaires (DSV) du ministère de l’elevage« er den kompetente myndighed i Madagaskar for kontrol og attestering af, at fiskevarer og akvakulturprodukter opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 97/757/EF (2) fastsættes det, at »Direction des services vétérinaires (DSV) du ministère de l’elevage« er den kompetente myndighed i Madagaskar for kontrol og attestering af, at fiskevarer og akvakulturprodukter opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.

| (2) | Efter en omstrukturering af den madagaskiske administration er det nu »Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’elevage et de la pêche (MAEP)«, der er kompetent myndighed. |
| --- | --- |

(2)

Efter en omstrukturering af den madagaskiske administration er det nu »Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’elevage et de la pêche (MAEP)«, der er kompetent myndighed.

| (3) | Den nye myndighed er i stand til effektivt at kontrollere, at de gældende regler overholdes. |
| --- | --- |

(3)

Den nye myndighed er i stand til effektivt at kontrollere, at de gældende regler overholdes.

| (4) | DSAPS har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer og akvakulturprodukter som fastsat i direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

DSAPS har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer og akvakulturprodukter som fastsat i direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt.

| (5) | Beslutning 97/757/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 97/757/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode. |
| --- | --- |

(6)

Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode.

| (7) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 97/757/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:
  »Artikel 1
  »Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’elevage et de la pêche (MAEP)« er den kompetente myndighed i Madagaskar for kontrol og attestering af, at fiskevarer og akvakulturprodukter opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

»Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’elevage et de la pêche (MAEP)« er den kompetente myndighed i Madagaskar for kontrol og attestering af, at fiskevarer og akvakulturprodukter opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.«

| 2) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Fiskevarer og akvakulturprodukter, der er importeret fra Madagaskar skal opfylde følgende krav:






  1) | Hver sending ledsages af originalen af et nummereret sundhedscertifikat, der er behørigt udfyldt, underskrevet og dateret, og som kun består af ét ark, jf. modellen i bilag A. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Fiskevarer og akvakulturprodukter, der er importeret fra Madagaskar skal opfylde følgende krav:

1)

Hver sending ledsages af originalen af et nummereret sundhedscertifikat, der er behørigt udfyldt, underskrevet og dateret, og som kun består af ét ark, jf. modellen i bilag A.

| 2) | Varerne/produkterne skal komme fra autoriserede virksomheder, fabriksfartøjer, kølehuse eller registrerede fryseskibe, der er opført på listen i bilag B. |
| --- | --- |

2)

Varerne/produkterne skal komme fra autoriserede virksomheder, fabriksfartøjer, kølehuse eller registrerede fryseskibe, der er opført på listen i bilag B.

| 3) | Alle pakninger er med uudslettelig skrift forsynet med ordet »MADAGASKAR« og oprindelsesvirksomhedens, -fabriksfartøjets, -kølehusets eller -fryseskibets autorisations-/registreringsnummer, medmindre der er tale om frosne fiskevarer i løs afladning til konservesfremstilling.« |
| --- | --- |

3)

Alle pakninger er med uudslettelig skrift forsynet med ordet »MADAGASKAR« og oprindelsesvirksomhedens, -fabriksfartøjets, -kølehusets eller -fryseskibets autorisations-/registreringsnummer, medmindre der er tale om frosne fiskevarer i løs afladning til konservesfremstilling.«

| 3) | Artikel 3, stk. 2, affattes således:
  »2.   Certifikatet indeholder DSAPS-MAEP-repræsentantens navn, stilling og underskrift samt DSAPS-MAEP's officielle stempel i en anden farve end de øvrige angivelser i certifikatet.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 2, affattes således:

»2.   Certifikatet indeholder DSAPS-MAEP-repræsentantens navn, stilling og underskrift samt DSAPS-MAEP's officielle stempel i en anden farve end de øvrige angivelser i certifikatet.«

| 4) | Bilag A erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning. |
| --- | --- |

4)

Bilag A erstattes af teksten i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 307 af 12.11.1997, s. 33.

2

---

BILAG

»BILAG A

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fiskevarer fra Madagaskar, der er bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, bortset fra alle former for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

Image

Image

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/88

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om ændring af beslutning 2002/472/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer fra Republikken Bulgarien

(meddelt under nummer K(2005) 2454)

(EØS-relevant tekst)

(2005/497/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens beslutning 2002/472/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer fra Republikken Bulgarien (2) foreskriver, at tilføjelser af nye virksomheder eller fartøjer på listen over de virksomheder og fartøjer, hvorfra import af fiskevarer fra Bulgarien tillades, kan først foretages, når Kommissionens eksperter har aflagt et kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslutning 2002/472/EF om særlige betingelser for import af fiskerivarer fra Republikken Bulgarien (2) foreskriver, at tilføjelser af nye virksomheder eller fartøjer på listen over de virksomheder og fartøjer, hvorfra import af fiskevarer fra Bulgarien tillades, kan først foretages, når Kommissionens eksperter har aflagt et kontrolbesøg.

| (2) | Beslutning 2002/472/EF foreskriver også, at den mindre hyppige fysiske kontrol, der er åbnet mulighed for ved Kommissionens beslutning 94/360/EF (3) ikke finder anvendelse ved import af fiskevarer fra Bulgarien. |
| --- | --- |

(2)

Beslutning 2002/472/EF foreskriver også, at den mindre hyppige fysiske kontrol, der er åbnet mulighed for ved Kommissionens beslutning 94/360/EF (3) ikke finder anvendelse ved import af fiskevarer fra Bulgarien.

| (3) | Resultatet af et nyt kontrolbesøg, som Kommissionens eksperter har foretaget, viser, at Bulgarien nu opfylder betingelserne om fremlæggelse af sundhedsgarantier, der mindst svarer til de garantier, der anvendes i Fællesskabet. På baggrund af dette resultat bør hyppigheden af den fysiske kontrol nedsættes, nye virksomheder bør optages på listen, og fremgangsmåden i artikel 5 i Rådets beslutning 95/408/EF (4) bør følges ved fremtidige ændringer af listen. |
| --- | --- |

(3)

Resultatet af et nyt kontrolbesøg, som Kommissionens eksperter har foretaget, viser, at Bulgarien nu opfylder betingelserne om fremlæggelse af sundhedsgarantier, der mindst svarer til de garantier, der anvendes i Fællesskabet. På baggrund af dette resultat bør hyppigheden af den fysiske kontrol nedsættes, nye virksomheder bør optages på listen, og fremgangsmåden i artikel 5 i Rådets beslutning 95/408/EF (4) bør følges ved fremtidige ændringer af listen.

| (4) | Beslutning 2002/472/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 2002/472/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode. |
| --- | --- |

(5)

Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode.

| (6) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 2002/472/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 4 og 5 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 4 og 5 udgår.

| 2) | Bilag I og II affattes som angivet i bilaget til nærværende beslutning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I og II affattes som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 163 af 21.6.2002, s. 24.

2

(3)  EFT L 158 af 25.6.1994, s. 41. Senest ændret ved beslutning 2002/237/EF (EFT L 80 af 23.3.2002, s. 40).

3

(4)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33).

4

---

BILAG

BILAG I

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fiskevarer fra Bulgarien, der er bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, bortset fra alle former for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

Image

Image

BILAG II

LISTE OVER VIRKSOMHEDER OG FARTØJER

| Autorisationsnr./Approval No | Navn/Name | By/City Region/Region | Frist for autorisation/Approval limit | Kategori/Category | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG 051 3001 | Maxim-G Keranov | Novo Sello — Vidin District | | PP | |
| BG 161 3002 | Parpen Chobanov | Boliartsi — Plovdiv District | | PP | |
| BG 211 3002 | Salvenius ReyaFish | Dospat — Smolyan District | | PP | |
| BG 261 3001 | Euro Pesca, Ltd company | Svolengrad — Haskovo District | | PP | |
| BG 051 3002 | Beluga AD | City of Vidin — Region of Vidin | | PP | |
| BG 021 3024 | Buljac AD | City of Bourgas — Region of Bourgas | | PP | |
| BG 020 3001 | Buljac AD | City of Bourgas — Region of Bourgas | | PP | A |
| Kategoribetegnelse:







  PPa | Anlæg, der helt eller delvist forarbejder materialer, der hidrører fra akvakultur (opdrættede produkter)./Plant processing only or partially materials derived from aquaculture (farmed products). |

Autorisationsnr./Approval No

Navn/Name

By/City Region/Region

Frist for autorisation/Approval limit

Kategori/Category

Bemærkninger

BG 051 3001

Maxim-G Keranov

Novo Sello — Vidin District

PP

BG 161 3002

Parpen Chobanov

Boliartsi — Plovdiv District

PP

BG 211 3002

Salvenius ReyaFish

Dospat — Smolyan District

PP

BG 261 3001

Euro Pesca, Ltd company

Svolengrad — Haskovo District

PP

BG 051 3002

Beluga AD

City of Vidin — Region of Vidin

PP

BG 021 3024

Buljac AD

City of Bourgas — Region of Bourgas

PP

BG 020 3001

Buljac AD

City of Bourgas — Region of Bourgas

PP

A

Kategoribetegnelse:

PPa

Anlæg, der helt eller delvist forarbejder materialer, der hidrører fra akvakultur (opdrættede produkter)./Plant processing only or partially materials derived from aquaculture (farmed products).

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/92 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/92

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Algeriet

(meddelt under nummer K(2005) 2533)

(EØS-relevant tekst)

(2005/498/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Algeriet for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Algeriet for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet.

| (2) | Bestemmelserne i Algeriets lovgivning om sundhedsinspektion og -kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Bestemmelserne i Algeriets lovgivning om sundhedsinspektion og -kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF.

| (3) | Navnlig er »Direction des services vétérinaires (DSV) - Ministère de l’agriculture et du développement rural« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes. |
| --- | --- |

(3)

Navnlig er »Direction des services vétérinaires (DSV) - Ministère de l’agriculture et du développement rural« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes.

| (4) | DSV har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

DSV har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt.

| (5) | Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Algeriet, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Algeriet, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF.

| (6) | Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra DSV til Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra DSV til Kommissionen.

| (7) | Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode. |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

»Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural« er den ansvarlige myndighed i Algeriet for kontrol og attestering af, at fiskevarer opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.

Artikel 2

Fiskevarer, der indføres til Fællesskabet fra Algeriet, skal opfylde artikel 3, 4 og 5.

Artikel 3

1.   Hver sending ledsages af originalen af et nummereret sundhedscertifikat, der er behørigt udfyldt, underskrevet og dateret, og som kun består af ét ark, jf. modellen i bilag I.

2.   Sundhedscertifikatet udfærdiges på mindst ét sprog, der skal have status som officielt sprog i den medlemsstat, hvor kontrollen udføres.

3.   Sundhedscertifikatet indeholder DSV-repræsentantens navn, stilling og underskrift samt DSV's officielle stempel i en anden farve end de øvrige angivelser i certifikatet.

Artikel 4

Fiskevarerne skal komme fra autoriserede virksomheder, fabriksfartøjer eller kølehuse eller registrerede fryseskibe, der er opført på listen i bilag II.

Artikel 5

Alle pakninger er med uudslettelig skrift forsynet med ordet »ALGERIET« og oprindelsesvirksomhedens, -fabriksfartøjets, -kølehusets eller -fryseskibets autorisations-/registreringsnummer, medmindre der er tale om frosne fiskevarer i løs afladning til konservesfremstilling.

Artikel 6

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 187 af 7.7.1992, s. 41.

2

---

BILAG I

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fiskevarer fra Algeriet, der er bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, bortset fra alle former for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

Image

Image

---

BILAG II

LISTE OVER VIRKSOMHEDER OG FARTØJER

| Autorisationsnr. | Navn | By Region | Frist for autorisation | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 06402 | Eurl Contra 2 P | Oued Ghir
  Bejaia | | PP |
| 13408 | Sarl Agromar | Chetouane
  Tlemcen | | PP |
| 13409 | Eurl Zahret El Yasmine | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 13411 | Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C. | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 16401 | Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16402 | Cherif (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16403 | Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia) | Bab el Oued
  Alger | | FV |
| 16404 | Sarl Muskaten | Alger
  Alger | | PP |
| 16405 | Cartena CH 645 (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16409 | Raimane (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16412 | Karima (Sarl Karima Pêche) | Alger
  Alger | | FV |
| 16417 | Établissement Bouali | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16427 | Brahim II (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16438 | El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16439 | El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16440 | Oulhaca (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16441 | El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16442 | Naila (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16443 | El Malaka (Sarl El Malaka Fishing) | Oran
  Oran | | FV |
| 16444 | Alis Mar (Sarl Alis Mar) | Oran
  Oran | | FV |
| 16445 | Sarl Iperfish | Dar-el-Beida
  Alger | | PP |
| 16449 | Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss) | Staoueli
  Alger | | FV |
| 16450 | Sarl GSF | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16451 | Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche) | Dély Ibrahim
  Alger | | FV |
| 16452 | Ouardia (Société Smalep) | Alger
  Alger | | FV |
| 16453 | Mont Zaccar (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16454 | Sarl Mesfina | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16455 | Mont Asfour (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16456 | Mont Djurdjura (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16457 | Bellid Said | Bordj el Kiffan
  Alger | | PP |
| 16458 | Sarl Fimexal Fish | Zéralda
  Alger | | PP |
| 16459 | Nouha Al 118 (Rahouat Fethi) | Bordj el Kiffan
  Alger | | FV |
| 18403 | Sarl Mesfina | Jijel
  Jijel | | PP |
| 21410 | Sarl Stora Fishing | Skikda
  Skikda | | PP |
| 23401 | Sarl Cape de Garde | El Bouni
  Annaba | | FV |
| 23412 | Rouibah Hacene | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23418 | Sarl Sahari Export | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23428 | Sarl Al Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23430 | Sarl Medifish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23434 | Sarl Crustifish Algérie | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23435 | Sarl Algérie Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23436 | Sarl Finta pêche | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23437 | Sarl Haroun Errachid | Annaba
  Annaba | | PP |
| 27412 | Eurl Crustal | Mostaganem
  Mostaganem | | PP |
| 31403 | Sarl Mesfina | Oran
  Oran | | PP |
| 31407 | Sarl Bahia Pêche | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31416 | Établissement Hanafi Kouider | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31417 | Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim) | Oran
  Oran | | FV |
| 31421 | Sarl Zama | Oran
  Oran | | PP |
| 31423 | Sarl Pêche de l’Ouest | Oran
  Oran | | PP |
| 31424 | Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim) | Alger
  Alger | | FV |
| 31428 | Sarl Eximer | Ain el Tork
  Oran | | PP |
| 31429 | Eurl Ayad Yamina | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31430 | Sarl Alfish | Oran
  Oran | | PP |
| 31432 | Dina Or 2830 (Sarl Socop) | Alger
  Alger | | FV |
| 31441 | Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche) | Oran
  Oran | | FV |
| 31442 | Sarl Agromar | Oran
  Oran | | PP |
| 31443 | Eurl Petite Lilly | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 36405 | Sarl MSPM El Mordjane | El kala
  El tarf | | PP |
| 36411 | Sarl Ziani Aissa | El kala
  El tarf | | PP |
| 36415 | Eurl Siadico | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 36416 | Sarl El Amine | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 42411 | Sarl Plate Forme Juto | Ain-Taggourait
  Tipaza | | PP |
| 42414 | Sarl Promal | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42416 | Eurl Chénoua | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42417 | Eurl Benimpex | Koléa
  Tipaza | | PP |
| 42418 | Sarl Alfish | Cherchell
  Tipaza | | PP |
| 46403 | Belkacem Abdelkader | Sidi Benadda
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46409 | Conserverie des fruits de mer | El Malah
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46411 | Si Bachir Mohamed | Ain-Temouchent
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46416 | Eurl Sampla | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46417 | El Wiam (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46418 | Sarl Sexim Trading | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46419 | El Malikou (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46422 | Abibas (Sarl Abibas) | Oran
  Oran | | FV |
| 46426 | Sarl Bahia Pêche | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46427 | Sarl El Fadl | Hammam-Bouhadjar
  Ain-Temouchent | | PP |
| Kategoribetegnelse:







  FV | Fabriksfartøj |
| PP | Forarbejdningsvirksomhed |

Autorisationsnr.

Navn

By Region

Frist for autorisation

Kategori

06402

Eurl Contra 2 P

Oued Ghir

Bejaia

PP

13408

Sarl Agromar

Chetouane

Tlemcen

PP

13409

Eurl Zahret El Yasmine

Ghazaouet

Tlemcen

PP

13411

Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C.

Ghazaouet

Tlemcen

PP

16401

Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16402

Cherif (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16403

Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia)

Bab el Oued

Alger

FV

16404

Sarl Muskaten

Alger

Alger

PP

16405

Cartena CH 645 (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16409

Raimane (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16412

Karima (Sarl Karima Pêche)

Alger

Alger

FV

16417

Établissement Bouali

Chéraga

Alger

PP

16427

Brahim II (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16438

El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16439

El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16440

Oulhaca (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16441

El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16442

Naila (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16443

El Malaka (Sarl El Malaka Fishing)

Oran

Oran

FV

16444

Alis Mar (Sarl Alis Mar)

Oran

Oran

FV

16445

Sarl Iperfish

Dar-el-Beida

Alger

PP

16449

Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss)

Staoueli

Alger

FV

16450

Sarl GSF

Chéraga

Alger

PP

16451

Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche)

Dély Ibrahim

Alger

FV

16452

Ouardia (Société Smalep)

Alger

Alger

FV

16453

Mont Zaccar (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16454

Sarl Mesfina

Chéraga

Alger

PP

16455

Mont Asfour (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16456

Mont Djurdjura (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16457

Bellid Said

Bordj el Kiffan

Alger

PP

16458

Sarl Fimexal Fish

Zéralda

Alger

PP

16459

Nouha Al 118 (Rahouat Fethi)

Bordj el Kiffan

Alger

FV

18403

Sarl Mesfina

Jijel

Jijel

PP

21410

Sarl Stora Fishing

Skikda

Skikda

PP

23401

Sarl Cape de Garde

El Bouni

Annaba

FV

23412

Rouibah Hacene

Annaba

Annaba

PP

23418

Sarl Sahari Export

Annaba

Annaba

PP

23428

Sarl Al Fish

Annaba

Annaba

PP

23430

Sarl Medifish

Annaba

Annaba

PP

23434

Sarl Crustifish Algérie

Annaba

Annaba

PP

23435

Sarl Algérie Fish

Annaba

Annaba

PP

23436

Sarl Finta pêche

Annaba

Annaba

PP

23437

Sarl Haroun Errachid

Annaba

Annaba

PP

27412

Eurl Crustal

Mostaganem

Mostaganem

PP

31403

Sarl Mesfina

Oran

Oran

PP

31407

Sarl Bahia Pêche

Bir el Djir

Oran

PP

31416

Établissement Hanafi Kouider

Bir el Djir

Oran

PP

31417

Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim)

Oran

Oran

FV

31421

Sarl Zama

Oran

Oran

PP

31423

Sarl Pêche de l’Ouest

Oran

Oran

PP

31424

Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim)

Alger

Alger

FV

31428

Sarl Eximer

Ain el Tork

Oran

PP

31429

Eurl Ayad Yamina

Bir el Djir

Oran

PP

31430

Sarl Alfish

Oran

Oran

PP

31432

Dina Or 2830 (Sarl Socop)

Alger

Alger

FV

31441

Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche)

Oran

Oran

FV

31442

Sarl Agromar

Oran

Oran

PP

31443

Eurl Petite Lilly

Bir el Djir

Oran

PP

36405

Sarl MSPM El Mordjane

El kala

El tarf

PP

36411

Sarl Ziani Aissa

El kala

El tarf

PP

36415

Eurl Siadico

El Tarf

El Tarf

PP

36416

Sarl El Amine

El Tarf

El Tarf

PP

42411

Sarl Plate Forme Juto

Ain-Taggourait

Tipaza

PP

42414

Sarl Promal

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42416

Eurl Chénoua

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42417

Eurl Benimpex

Koléa

Tipaza

PP

42418

Sarl Alfish

Cherchell

Tipaza

PP

46403

Belkacem Abdelkader

Sidi Benadda

Ain-Temouchent

PP

46409

Conserverie des fruits de mer

El Malah

Ain-Temouchent

PP

46411

Si Bachir Mohamed

Ain-Temouchent

Ain-Temouchent

PP

46416

Eurl Sampla

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46417

El Wiam (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46418

Sarl Sexim Trading

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46419

El Malikou (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46422

Abibas (Sarl Abibas)

Oran

Oran

FV

46426

Sarl Bahia Pêche

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46427

Sarl El Fadl

Hammam-Bouhadjar

Ain-Temouchent

PP

Kategoribetegnelse:

FV

Fabriksfartøj

PP

Forarbejdningsvirksomhed

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/99

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Bahamas

(meddelt under nummer K(2005) 2518)

(EØS-relevant tekst)

(2005/499/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Bahamas for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Bahamas for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet.

| (2) | Bestemmelserne i Bahamas lovgivning om sundhedsinspektion og -kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Bestemmelserne i Bahamas lovgivning om sundhedsinspektion og -kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF.

| (3) | Navnlig er »Department of fisheries (DF)« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes. |
| --- | --- |

(3)

Navnlig er »Department of fisheries (DF)« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes.

| (4) | DF har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

DF har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og -overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt.

| (5) | Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Bahamas, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Bahamas, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF.

| (6) | Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra DF til Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra DF til Kommissionen.

| (7) | Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode. |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

»Department of fisheries (DF)« er den ansvarlige myndighed i Bahamas for kontrol og attestering af, at fiskevarer opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.

Artikel 2

Fiskevarer, der indføres til Fællesskabet fra Bahamas, skal opfylde artikel 3, 4 og 5.

Artikel 3

1.   Hver sending ledsages af originalen af et nummereret sundhedscertifikat, der er behørigt udfyldt, underskrevet og dateret, og som kun består af ét ark, jf. modellen i bilag I.

2.   Sundhedscertifikatet udfærdiges på mindst ét sprog, der skal have status som officielt sprog i den medlemsstat, hvor kontrollen udføres.

3.   Sundhedscertifikatet indeholder DF-repræsentantens navn, stilling og underskrift samt DF's officielle stempel i en anden farve end de øvrige angivelser i certifikatet.

Artikel 4

Fiskevarerne skal komme fra autoriserede virksomheder, fabriksfartøjer eller kølehuse eller registrerede fryseskibe, der er opført på listen i bilag II.

Artikel 5

Alle pakninger er med uudslettelig skrift forsynet med ordet »BAHAMAS« og oprindelsesvirksomhedens, -fabriksfartøjets, -kølehusets eller -fryseskibets autorisations-/registreringsnummer, medmindre der er tale om frosne fiskevarer i løs afladning til konservesfremstilling.

Artikel 6

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 187 af 7.7.1992, s. 41.

2

---

BILAG I

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fiskevarer fra Bahamas, der er bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, bortset fra alle former for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

Image

Image

---

BILAG II

LISTE OVER VIRKSOMHEDER OG FARTØJER

| Autorisationsnr. | Navn | By Region | Frist for autorisation | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Tropic Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 04 | Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd | Abaco | | PP |
| 08 | Ronald’s Seafood Ltd | Eleuthera | | PP |
| 16 | Performance Fisheries Ltd | Long Island | | PP |
| 22 | Paradise Fisheries Ltd | New Providence | | PP |
| 29 | Seafarmer (David Kreiser) | New Providence | | FV |
| 64 | Heritage Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 68 | Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 69 | Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 70 | Painful Pleasure (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 71 | Turn Me Loose (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 90 | G & L Seafoods | Grand Bahama | | PP |
| Kategoribetegnelse:







  FV | Fabriksfartøj |
| PP | Forarbejdningsvirksomhed. |

Autorisationsnr.

Navn

By Region

Frist for autorisation

Kategori

01

Tropic Seafood Ltd

New Providence

PP

04

Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd

Abaco

PP

08

Ronald’s Seafood Ltd

Eleuthera

PP

16

Performance Fisheries Ltd

Long Island

PP

22

Paradise Fisheries Ltd

New Providence

PP

29

Seafarmer (David Kreiser)

New Providence

FV

64

Heritage Seafood Ltd

New Providence

PP

68

Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

69

Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

70

Painful Pleasure (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

71

Turn Me Loose (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

90

G & L Seafoods

Grand Bahama

PP

Kategoribetegnelse:

FV

Fabriksfartøj

PP

Forarbejdningsvirksomhed.

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/104 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/104

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om særlige betingelser for import af fiskevarer fra Grenada

(meddelt under nummer K(2005) 2545)

(EØS-relevant tekst)

(2005/500/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (1), særlig artikel 11, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Grenada for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Der er på Kommissionens vegne foretaget en inspektion i Grenada for at undersøge betingelserne for produktion, oplagring og forsendelse af fiskevarer til Fællesskabet.

| (2) | Bestemmelserne i Grenadas lovgivning om sundhedsinspektion og kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(2)

Bestemmelserne i Grenadas lovgivning om sundhedsinspektion og kontrol af fiskevarer kan betragtes som svarende til de bestemmelser, der er fastsat i direktiv 91/493/EØF.

| (3) | Navnlig er »Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes. |
| --- | --- |

(3)

Navnlig er »Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)« i stand til effektivt at føre kontrol med, om de gældende bestemmelser overholdes.

| (4) | PHD-MHE har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

PHD-MHE har officielt forsikret, at standarderne for sundhedskontrol og overvågning af fiskevarer som fastsat i kapitel V i bilaget til direktiv 91/493/EØF vil blive overholdt, og at hygiejnekrav svarende til dem, der er fastsat i nævnte direktiv, vil blive opfyldt.

| (5) | Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Grenada, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF. |
| --- | --- |

(5)

Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for fiskevarer, der importeres til Fællesskabet fra Grenada, i overensstemmelse med direktiv 91/493/EØF.

| (6) | Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra PHD-MHE til Kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Det er også nødvendigt at opstille en liste over godkendte virksomheder, fabriksfartøjer og kølehuse samt en liste over fryseskibe, som er udstyret i overensstemmelse med kravene i Rådets direktiv 92/48/EØF af 16. juni 1992 om fastsættelse af minimumshygiejneregler for fiskerivarer fremstillet om bord på visse fartøjer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i direktiv 91/493/EØF (2). Disse lister bør opstilles på grundlag af en meddelelse fra PHD-MHE til Kommissionen.

| (7) | Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode. |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning bør anvendes fra femogfyrretyvendedagen efter offentliggørelsen for at muliggøre den nødvendige overgangsperiode.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

»Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)« er den ansvarlige myndighed i Grenada for kontrol og attestering af, at fiskevarer opfylder kravene i direktiv 91/493/EØF.

Artikel 2

Fiskevarer, der indføres til Fællesskabet fra Grenada, skal opfylde artikel 3, 4 og 5.

Artikel 3

1.   Hver sending ledsages af originalen af et nummereret sundhedscertifikat, der er behørigt udfyldt, underskrevet og dateret, og som kun består af ét ark, jf. modellen i bilag I.

2.   Sundhedscertifikatet udfærdiges på mindst ét sprog, der skal have status som officielt sprog i den medlemsstat, hvor kontrollen udføres.

3.   Sundhedscertifikatet indeholder PHD-MHE-repræsentantens navn, stilling og underskrift samt PHD-MHE's officielle stempel i en anden farve end de øvrige angivelser i certifikatet.

Artikel 4

Fiskevarerne skal komme fra autoriserede virksomheder, fabriksfartøjer eller kølehuse eller registrerede fryseskibe, der er opført på listen i bilag II.

Artikel 5

Alle pakninger er med uudslettelig skrift forsynet med ordet »GRENADA« og oprindelsesvirksomhedens, -fabriksfartøjets, -kølehusets eller -fryseskibets autorisations-/registreringsnummer, medmindre der er tale om frosne fiskevarer i løs afladning til konservesfremstilling.

Artikel 6

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EU) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 187 af 7.7.1992, s. 41.

2

---

BILAG I

SUNDHEDSCERTIFIKAT

for fiskevarer fra Grenada, der er bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, bortset fra alle former for toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle

Image

Image

---

BILAG II

LISTE OVER VIRKSOMHEDER OG FARTØJER

| Autorisations-nr. | Navn | By/Region | Frist for autorisation | Kategori | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Grenada Commercial Fisheries Ltd | St. George's | | PP | A |
| 002 | Caribbean Seafoods Ltd | St. George's | | PP | A |
| 005 | Minerva (Cardinal Olliverre) | Carriacou | | ZV | |
| 006 | Comment (Devon Mitchell) | Petit Martinique | | ZV | |
| 009 | Mascot (Don Blair) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0010 | Content I (Chad Charles) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0011 | Content II (Francis Decoteau) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0012 | White Stallion (Gerard Bethel) | Petit Martinique | | ZV | |
| Kategoribetegnelse:







  ZV | Fryseskib |
| PP | Forarbejdningsvirksomhed |
| A | Kun kølehuse |

Autorisations-nr.

Navn

By/Region

Frist for autorisation

Kategori

Bemærkninger

001

Grenada Commercial Fisheries Ltd

St. George's

PP

A

002

Caribbean Seafoods Ltd

St. George's

PP

A

005

Minerva (Cardinal Olliverre)

Carriacou

ZV

006

Comment (Devon Mitchell)

Petit Martinique

ZV

009

Mascot (Don Blair)

Petit Martinique

ZV

0010

Content I (Chad Charles)

Petit Martinique

ZV

0011

Content II (Francis Decoteau)

Petit Martinique

ZV

0012

White Stallion (Gerard Bethel)

Petit Martinique

ZV

Kategoribetegnelse:

ZV

Fryseskib

PP

Forarbejdningsvirksomhed

A

Kun kølehuse

---

| 14.7.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 183/109 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 183/109

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 12. juli 2005

om ændring af beslutning 97/296/EF om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre fiskerivarer til konsum, for så vidt angår Algeriet, Bahamas og Grenada

(meddelt under nummer K(2005) 2551)

(EØS-relevant tekst)

(2005/501/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 95/408/EF af 22. juni 1995 om betingelserne for opstilling i en overgangsperiode af midlertidige lister over tredjelandsvirksomheder, hvorfra medlemsstaterne kan indføre visse animalske produkter, fiskerivarer og levende toskallede bløddyr (1), særlig artikel 2, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 97/296/EF af 22. april 1997 om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre fiskerivarer til konsum (2) er der opstillet en liste over lande og områder, hvorfra det er tilladt at importere fiskevarer til konsum. Del I i bilaget til nævnte beslutning indeholder listen over de lande og områder, der er omfattet af en særlig beslutning i henhold til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (3), og del II i nævnte bilag indeholder listen over de lande og områder, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, i beslutning 95/408/EF. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 97/296/EF af 22. april 1997 om listen over tredjelande, hvorfra det er tilladt at indføre fiskerivarer til konsum (2) er der opstillet en liste over lande og områder, hvorfra det er tilladt at importere fiskevarer til konsum. Del I i bilaget til nævnte beslutning indeholder listen over de lande og områder, der er omfattet af en særlig beslutning i henhold til Rådets direktiv 91/493/EØF af 22. juli 1991 om sundhedsmæssige betingelser for produktion og afsætning af fiskerivarer (3), og del II i nævnte bilag indeholder listen over de lande og områder, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, i beslutning 95/408/EF.

| (2) | I Kommissionens beslutning 2005/498/EF (4), 2005/499/EF (5) og 2005/500/EF (6) er der fastsat særlige betingelser for import af fiskevarer fra Algeriet, Bahamas og Grenada. Disse lande bør derfor optages på listen i del I i bilaget til beslutning 97/296/EF. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens beslutning 2005/498/EF (4), 2005/499/EF (5) og 2005/500/EF (6) er der fastsat særlige betingelser for import af fiskevarer fra Algeriet, Bahamas og Grenada. Disse lande bør derfor optages på listen i del I i bilaget til beslutning 97/296/EF.

| (3) | Af hensyn til klarheden bør de pågældende lister erstattes helt. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til klarheden bør de pågældende lister erstattes helt.

| (4) | Beslutning 97/296/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 97/296/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Nærværende beslutning bør anvendes fra samme dato som beslutning 2005/498/EF, 2005/499/EF og 2005/500/EF, for så vidt angår import af fiskevarer fra Algeriet, Bahamas og Grenada. |
| --- | --- |

(5)

Nærværende beslutning bør anvendes fra samme dato som beslutning 2005/498/EF, 2005/499/EF og 2005/500/EF, for så vidt angår import af fiskevarer fra Algeriet, Bahamas og Grenada.

| (6) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 97/296/EF affattes som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra den 28. august 2005.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 243 af 11.10.1995, s. 17. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33. Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 122 af 14.5.1997, s. 21. Senest ændret ved beslutning 2005/219/EF (EUT L 69 af 16.3.2005, s. 55).

2

(3)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 15. Senest ændret ved forordning (EU) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  Se side 92 i denne EUT.

4

(5)  Se side 99 i denne EUT.

5

(6)  Se side 104 i denne EUT.

6

---

BILAG

»BILAG

Liste over lande og områder, hvorfra det er tilladt at indføre fiskevarer til konsum, uanset under hvilken form

I.   Lande og områder, der er omfattet af en særlig beslutning i henhold til direktiv 91/493/EØF

| | AE — De Forenede Arabiske Emirater |
| --- | --- |

AE — De Forenede Arabiske Emirater

| | AG — Antigua og Barbuda |
| --- | --- |

AG — Antigua og Barbuda

| | AL — Albanien |
| --- | --- |

AL — Albanien

| | AN — De Nederlandske Antiller |
| --- | --- |

AN — De Nederlandske Antiller

| | AR — Argentina |
| --- | --- |

AR — Argentina

| | AU — Australien |
| --- | --- |

AU — Australien

| | BD — Bangladesh |
| --- | --- |

BD — Bangladesh

| | BG — Bulgarien |
| --- | --- |

BG — Bulgarien

| | BR — Brasilien |
| --- | --- |

BR — Brasilien

| | BS — Bahamas |
| --- | --- |

BS — Bahamas

| | BZ — Belize |
| --- | --- |

BZ — Belize

| | CA — Canada |
| --- | --- |

CA — Canada

| | CH — Schweiz |
| --- | --- |

CH — Schweiz

| | CI — Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

CI — Côte d'Ivoire

| | CL — Chile |
| --- | --- |

CL — Chile

| | CN — Kina |
| --- | --- |

CN — Kina

| | CO — Colombia |
| --- | --- |

CO — Colombia

| | CR — Costa Rica |
| --- | --- |

CR — Costa Rica

| | CS — Serbien og Montenegro (1) |
| --- | --- |

CS — Serbien og Montenegro (1)

| | CU — Cuba |
| --- | --- |

CU — Cuba

| | CV — Kap Verde |
| --- | --- |

CV — Kap Verde

| | DZ — Algeriet |
| --- | --- |

DZ — Algeriet

| | EC — Ecuador |
| --- | --- |

EC — Ecuador

| | EG — Egypten |
| --- | --- |

EG — Egypten

| | FK — Falklandsøerne |
| --- | --- |

FK — Falklandsøerne

| | GA — Gabon |
| --- | --- |

GA — Gabon

| | GD — Grenada |
| --- | --- |

GD — Grenada

| | GH — Ghana |
| --- | --- |

GH — Ghana

| | GL — Grønland |
| --- | --- |

GL — Grønland

| | GM — Gambia |
| --- | --- |

GM — Gambia

| | GN — Guinea |
| --- | --- |

GN — Guinea

| | GT — Guatemala |
| --- | --- |

GT — Guatemala

| | GY — Guyana |
| --- | --- |

GY — Guyana

| | HK — Hong Kong |
| --- | --- |

HK — Hong Kong

| | HN — Honduras |
| --- | --- |

HN — Honduras

| | HR — Kroatien |
| --- | --- |

HR — Kroatien

| | ID — Indonesien |
| --- | --- |

ID — Indonesien

| | IN — Indien |
| --- | --- |

IN — Indien

| | IR — Iran |
| --- | --- |

IR — Iran

| | JM — Jamaica |
| --- | --- |

JM — Jamaica

| | JP — Japan |
| --- | --- |

JP — Japan

| | KE — Kenya |
| --- | --- |

KE — Kenya

| | KR — Sydkorea |
| --- | --- |

KR — Sydkorea

| | KZ — Kasakhstan |
| --- | --- |

KZ — Kasakhstan

| | LK — Sri Lanka |
| --- | --- |

LK — Sri Lanka

| | MA — Marokko |
| --- | --- |

MA — Marokko

| | MG — Madagaskar |
| --- | --- |

MG — Madagaskar

| | MR — Mauretanien |
| --- | --- |

MR — Mauretanien

| | MU — Mauritius |
| --- | --- |

MU — Mauritius

| | MV — Maldiverne |
| --- | --- |

MV — Maldiverne

| | MX — Mexico |
| --- | --- |

MX — Mexico

| | MY — Malaysia |
| --- | --- |

MY — Malaysia

| | MZ — Mozambique |
| --- | --- |

MZ — Mozambique

| | NA — Namibia |
| --- | --- |

NA — Namibia

| | NC — Ny Kaledonien |
| --- | --- |

NC — Ny Kaledonien

| | NG — Nigeria |
| --- | --- |

NG — Nigeria

| | NI — Nicaragua |
| --- | --- |

NI — Nicaragua

| | NZ — New Zealand |
| --- | --- |

NZ — New Zealand

| | OM — Oman |
| --- | --- |

OM — Oman

| | PA — Panama |
| --- | --- |

PA — Panama

| | PE — Peru |
| --- | --- |

PE — Peru

| | PG — Papua Ny Guinea |
| --- | --- |

PG — Papua Ny Guinea

| | PH — Filippinerne |
| --- | --- |

PH — Filippinerne

| | PF — Fransk Polynesien |
| --- | --- |

PF — Fransk Polynesien

| | PM — Saint Pierre og Miquelon |
| --- | --- |

PM — Saint Pierre og Miquelon

| | PK — Pakistan |
| --- | --- |

PK — Pakistan

| | RO — Rumænien |
| --- | --- |

RO — Rumænien

| | RU — Rusland |
| --- | --- |

RU — Rusland

| | SA — Saudi-Arabien |
| --- | --- |

SA — Saudi-Arabien

| | SC — Seychellerne |
| --- | --- |

SC — Seychellerne

| | SG — Singapore |
| --- | --- |

SG — Singapore

| | SN — Senegal |
| --- | --- |

SN — Senegal

| | SR — Surinam |
| --- | --- |

SR — Surinam

| | SV — El Salvador |
| --- | --- |

SV — El Salvador

| | TH — Thailand |
| --- | --- |

TH — Thailand

| | TN — Tunesien |
| --- | --- |

TN — Tunesien

| | TR — Tyrkiet |
| --- | --- |

TR — Tyrkiet

| | TW — Taiwan |
| --- | --- |

TW — Taiwan

| | TZ — Tanzania |
| --- | --- |

TZ — Tanzania

| | UG — Uganda |
| --- | --- |

UG — Uganda

| | UY — Uruguay |
| --- | --- |

UY — Uruguay

| | VE — Venezuela |
| --- | --- |

VE — Venezuela

| | VN — Vietnam |
| --- | --- |

VN — Vietnam

| | YE — Yemen |
| --- | --- |

YE — Yemen

| | YT — Mayotte |
| --- | --- |

YT — Mayotte

| | ZA — Sydafrika |
| --- | --- |

ZA — Sydafrika

| | ZW — Zimbabwe |
| --- | --- |

ZW — Zimbabwe

II.   Lande og områder, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, i beslutning 95/408/EF

| | AM — Armenien (2) |
| --- | --- |

AM — Armenien (2)

| | AO — Angola |
| --- | --- |

AO — Angola

| | AZ — Aserbajdsjan (3) |
| --- | --- |

AZ — Aserbajdsjan (3)

| | BJ — Benin |
| --- | --- |

BJ — Benin

| | BY — Belarus |
| --- | --- |

BY — Belarus

| | CG — Republikken Congo (4) |
| --- | --- |

CG — Republikken Congo (4)

| | CM — Cameroun |
| --- | --- |

CM — Cameroun

| | ER — Eritrea |
| --- | --- |

ER — Eritrea

| | FJ — Fiji |
| --- | --- |

FJ — Fiji

| | IL — Israel |
| --- | --- |

IL — Israel

| | MM — Myanmar |
| --- | --- |

MM — Myanmar

| | SB — Salomonøerne |
| --- | --- |

SB — Salomonøerne

| | SH — Saint Helena |
| --- | --- |

SH — Saint Helena

| | TG — Togo |
| --- | --- |

TG — Togo

| | US — USA |
| --- | --- |

US — USA

---

(1)  Ekskl. Kosovo som defineret i FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999.

1

(2)  Kun godkendt i forbindelse med import af levende krebs (Astacus leptodactylus) til direkte konsum.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Kun godkendt i forbindelse med import af kaviar.

3

(4)  Kun godkendt i forbindelse med import af fiskevarer, der er fanget, frosset og indpakket i den endelige emballage til havs.«

4

---