# Úřední věstník L 183/14.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 183 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4814. července 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 183

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4814. července 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1095/2005 ze dne 12. července 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu a o změně nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1096/2005 ze dne 13. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 37 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1097/2005 ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze | 39 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1098/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy | 45 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1099/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o statistice Společenství o informační společnosti (
  1
  ) | 47 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1100/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví minimální ceny, které mají být vyplaceny producentům za nezpracované sušené fíky, a částka podpory produkce sušených fíků | 63 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1101/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví výše podpory pro hrušky určené ke zpracování | 64 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1102/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000 s ohledem na změny nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku | 65 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1103/2005 ze dne 13. července 2005 o žádostech o dovozní licenci pro rýži pocházející z Egypta v rámci celní kvóty pro rok 2005 stanovené nařízením (ES) č. 955/2005 | 67 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1104/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví koeficient snížení použitelný v rámci celní subkvóty III otevřené nařízením (ES) č. 2375/2002 pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě | 68 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1105/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec použitelné od 14. července 2005 | 69 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1106/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 14. července 2005 | 71 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1107/2005 ze dne 13. července 2005 o vydávání dovozních licencí na třtinový cukr v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod | 73 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1108/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95 | 76 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1109/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny | 78 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1110/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v sektoru hovězího a telecího masa | 79 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1095/2005 ze dne 12. července 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu a o změně nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

1

Nařízení Komise (ES) č. 1096/2005 ze dne 13. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

37

*

Nařízení Komise (ES) č. 1097/2005 ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

39

Nařízení Komise (ES) č. 1098/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

45

*

Nařízení Komise (ES) č. 1099/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o statistice Společenství o informační společnosti (
  1
  )

1

47

*

Nařízení Komise (ES) č. 1100/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví minimální ceny, které mají být vyplaceny producentům za nezpracované sušené fíky, a částka podpory produkce sušených fíků

63

*

Nařízení Komise (ES) č. 1101/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví výše podpory pro hrušky určené ke zpracování

64

*

Nařízení Komise (ES) č. 1102/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000 s ohledem na změny nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

65

Nařízení Komise (ES) č. 1103/2005 ze dne 13. července 2005 o žádostech o dovozní licenci pro rýži pocházející z Egypta v rámci celní kvóty pro rok 2005 stanovené nařízením (ES) č. 955/2005

67

Nařízení Komise (ES) č. 1104/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví koeficient snížení použitelný v rámci celní subkvóty III otevřené nařízením (ES) č. 2375/2002 pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě

68

Nařízení Komise (ES) č. 1105/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec použitelné od 14. července 2005

69

Nařízení Komise (ES) č. 1106/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 14. července 2005

71

Nařízení Komise (ES) č. 1107/2005 ze dne 13. července 2005 o vydávání dovozních licencí na třtinový cukr v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod

73

Nařízení Komise (ES) č. 1108/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

76

Nařízení Komise (ES) č. 1109/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

78

Nařízení Komise (ES) č. 1110/2005 ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v sektoru hovězího a telecího masa

79

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/757/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Madagaskaru, pokud jde o příslušný úřad a osvědčení o zdravotní nezávadnosti
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2513)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 2002/472/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu z Bulharské republiky
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2454)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Alžírska
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2533)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Baham
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2518)

   (
  1
  ) | 99 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Grenady
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2545)

   (
  1
  ) | 104 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Alžírsko, Bahamy a Grenadu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2551)

   (
  1
  ) | 109 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/757/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Madagaskaru, pokud jde o příslušný úřad a osvědčení o zdravotní nezávadnosti
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2513)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2513)

1

84

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 2002/472/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu z Bulharské republiky
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2454)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2454)

1

88

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Alžírska
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2533)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2533)

1

92

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Baham
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2518)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2518)

1

99

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Grenady
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2545)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2545)

1

104

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. července 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Alžírsko, Bahamy a Grenadu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 2551)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 2551)

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1095/2005

ze dne 12. července 2005

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu a o změně nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření zaměřeného na obcházení opatření bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno i na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření zaměřeného na obcházení opatření bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno i na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

| (2) | Po provedení přezkumu před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (4), že by výše uvedená opatření měla být zachována. |
| --- | --- |

(2)

Po provedení přezkumu před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (4), že by výše uvedená opatření měla být zachována.

2.   Současná šetření

| (3) | Dne 29. dubna 2004 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu do Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Dne 29. dubna 2004 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu do Společenství.

| (4) | Stejného dne, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Stejného dne, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Společenství.

| (5) | Antidumpingová šetření byla zahájena na základě stížnosti a žádosti podaných dne 15. března 2004 Evropským sdružením výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association, dále jen „EBMA“ nebo „žadatel“) jménem výrobců, kteří mají významný podíl, v tomto případě více než 35 %, na celkové výrobě jízdních kol ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za postačující pro zahájení řízení ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu. Žádost obsahovala dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu opatření použitelných na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(5)

Antidumpingová šetření byla zahájena na základě stížnosti a žádosti podaných dne 15. března 2004 Evropským sdružením výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association, dále jen „EBMA“ nebo „žadatel“) jménem výrobců, kteří mají významný podíl, v tomto případě více než 35 %, na celkové výrobě jízdních kol ve Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za postačující pro zahájení řízení ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu. Žádost obsahovala dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu opatření použitelných na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.

3.   Strany dotčené šetřením

| (6) | O zahájení obou šetření Komise oficiálně uvědomila žadatele, výrobce ve Společenství uvedené ve stížnosti a žádosti, všechny ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, sdružení, o nichž se vědělo, že se jich šetření týkají, a orgány ČLR a Vietnamu. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámeních o zahájení. |
| --- | --- |

(6)

O zahájení obou šetření Komise oficiálně uvědomila žadatele, výrobce ve Společenství uvedené ve stížnosti a žádosti, všechny ostatní známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce, dovozce, sdružení, o nichž se vědělo, že se jich šetření týkají, a orgány ČLR a Vietnamu. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámeních o zahájení.

| (7) | Stanoviska předložila řada výrobců ve Společenství zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci, dodavatelé a sdružení uživatelů. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(7)

Stanoviska předložila řada výrobců ve Společenství zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci, dodavatelé a sdružení uživatelů. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslyšeny.

4.   Výběr vzorku

| (8) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců ve Společenství a dovozců, kterých se šetření týkala, bylo v obou oznámeních o zahájení předpokládáno použití výběrových metod v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců ve Společenství a dovozců, kterých se šetření týkala, bylo v obou oznámeních o zahájení předpokládáno použití výběrových metod v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (9) | S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci ve Společenství a dovozci požádáni, aby se přihlásili a předložili informace určené v oznámeních o zahájení. Komise také oslovila známá sdružení vyvážejících výrobců a orgány ČLR a Vietnamu. Žádná z těchto stran nic nenamítala proti použití vzorku. |
| --- | --- |

(9)

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci ve Společenství a dovozci požádáni, aby se přihlásili a předložili informace určené v oznámeních o zahájení. Komise také oslovila známá sdružení vyvážejících výrobců a orgány ČLR a Vietnamu. Žádná z těchto stran nic nenamítala proti použití vzorku.

| (10) | Vyplněný výběrový dotazník ve stanovené lhůtě vrátilo a požadované informace poskytlo celkem 21 vývozců/výrobců v ČLR, 6 vývozců/výrobců ve Vietnamu, 54 výrobců ve Společenství a 6 dovozců. |
| --- | --- |

(10)

Vyplněný výběrový dotazník ve stanovené lhůtě vrátilo a požadované informace poskytlo celkem 21 vývozců/výrobců v ČLR, 6 vývozců/výrobců ve Vietnamu, 54 výrobců ve Společenství a 6 dovozců.

| (11) | Z 21 čínských vyvážejících výrobců, kteří zaslali vyplněný výběrový dotazník, jen 17 ohlásilo vývoz jízdních kol do Společenství během období šetření. Vzhledem k omezenému počtu vietnamských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vietnamských vyvážejících výrobců nebude nutné provádět výběr vzorku. |
| --- | --- |

(11)

Z 21 čínských vyvážejících výrobců, kteří zaslali vyplněný výběrový dotazník, jen 17 ohlásilo vývoz jízdních kol do Společenství během období šetření. Vzhledem k omezenému počtu vietnamských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vietnamských vyvážejících výrobců nebude nutné provádět výběr vzorku.

| (12) | Výběr vzorku byl proveden za konzultací se spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci a orgány ČLR a s jejich souhlasem. Vzorek vyvážejících výrobců byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Společenství, který bylo možné přiměřeně prozkoumat ve stanovené lhůtě, a na základě toho, zda příslušné společnosti měly v úmyslu žádat o zacházení jako v tržním hospodářství. Do vzorku byly zařazeny pouze společnosti, které měly v úmyslu žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, protože v zemích s transformující se ekonomikou se běžná hodnota pro ostatní společnosti stanovuje na základě cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty v ve srovnatelné třetí zemi. Na tomto základě byl vybrán reprezentativní vzorek čtyř vyvážejících výrobců. Podle odpovědí získaných v procesu výběru vzorku představovaly tyto čtyři vybrané společnosti 16 % čínského vývozu dotyčného výrobku do Společenství a 35 % vývozu všech spolupracujících výrobců. |
| --- | --- |

(12)

Výběr vzorku byl proveden za konzultací se spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci a orgány ČLR a s jejich souhlasem. Vzorek vyvážejících výrobců byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Společenství, který bylo možné přiměřeně prozkoumat ve stanovené lhůtě, a na základě toho, zda příslušné společnosti měly v úmyslu žádat o zacházení jako v tržním hospodářství. Do vzorku byly zařazeny pouze společnosti, které měly v úmyslu žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, protože v zemích s transformující se ekonomikou se běžná hodnota pro ostatní společnosti stanovuje na základě cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty v ve srovnatelné třetí zemi. Na tomto základě byl vybrán reprezentativní vzorek čtyř vyvážejících výrobců. Podle odpovědí získaných v procesu výběru vzorku představovaly tyto čtyři vybrané společnosti 16 % čínského vývozu dotyčného výrobku do Společenství a 35 % vývozu všech spolupracujících výrobců.

| (13) | Pokud jde o výrobce ve Společenství, vzorek byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v rámci Společenství po konzultaci s příslušným sdružením a s jeho souhlasem. Následkem toho bylo do vzorku zařazeno osm výrobců ve Společenství. Těmto osmi vybraným společnostem Komise zaslala dotazníky a obdržela od nich úplné odpovědi. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o výrobce ve Společenství, vzorek byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v rámci Společenství po konzultaci s příslušným sdružením a s jeho souhlasem. Následkem toho bylo do vzorku zařazeno osm výrobců ve Společenství. Těmto osmi vybraným společnostem Komise zaslala dotazníky a obdržela od nich úplné odpovědi.

| (14) | Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří vyplnili a odeslali výběrový dotazník a dali najevo ochotu spolupracovat (šest dovozců), bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Následně ovšem žádný z dovozců nespolupracoval na přezkumném šetření a odmítl vrátit úplně vyplněný dotazník. Co se týče šetření dovozu z Vietnamu, tři dovozci spolupracovali a předložili úplně vyplněný dotazník. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří vyplnili a odeslali výběrový dotazník a dali najevo ochotu spolupracovat (šest dovozců), bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Následně ovšem žádný z dovozců nespolupracoval na přezkumném šetření a odmítl vrátit úplně vyplněný dotazník. Co se týče šetření dovozu z Vietnamu, tři dovozci spolupracovali a předložili úplně vyplněný dotazník.

| (15) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci ve Společenství:







  — | Biria AG, Neukirch, Německo, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci ve Společenství:

—

Biria AG, Neukirch, Německo,

| — | Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,

| — | Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Francie, |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Francie,

| — | Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itálie, |
| --- | --- |

—

Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itálie,

| — | Denver srl, Dronero, Itálie, |
| --- | --- |

—

Denver srl, Dronero, Itálie,

| — | F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itálie, |
| --- | --- |

—

F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itálie,

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo, |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,

| — | Promiles, Villeneuve d’Ascq, Francie; |
| --- | --- |

—

Promiles, Villeneuve d’Ascq, Francie;

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR:







  — | Giant China Co. Ltd, provincie Kunshan Jiangsu, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR:

—

Giant China Co. Ltd, provincie Kunshan Jiangsu,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou,

| — | Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen; |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen;

| c) | Vyvážející výrobci ve Vietnamu:







  — | Always Co., Ltd., Ho Či Minovo Město, |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobci ve Vietnamu:

—

Always Co., Ltd., Ho Či Minovo Město,

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An, |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An,

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai,

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An, |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An,

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai,

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Či Minovo Město; |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Či Minovo Město;

| d) | Nespříznění dovozci:







  — | ZEG, Kolín, Německo, |
| --- | --- | --- |

d)

Nespříznění dovozci:

—

ZEG, Kolín, Německo,

| — | Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Německo, |
| --- | --- |

—

Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Německo,

| — | Halfords Nederland BV, Veenendal, Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

Halfords Nederland BV, Veenendal, Nizozemsko;

| e) | Společnosti ve spojení podílející se na výrobě nebo prodeji dotyčného výrobku:







  — | Sheng Fa Industries Co., Ltd., Tchajpej, Tchaj-wan. |
| --- | --- | --- |

e)

Společnosti ve spojení podílející se na výrobě nebo prodeji dotyčného výrobku:

—

Sheng Fa Industries Co., Ltd., Tchajpej, Tchaj-wan.

| (16) | Jelikož bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Vietnamu, kterým nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, byla provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, a to v prostorách těchto společností:






  — | Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko, |
| --- | --- | --- |

(16)

Jelikož bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Vietnamu, kterým nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, byla provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, a to v prostorách těchto společností:

—

Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko,

| — | Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko. |
| --- | --- |

—

Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko.

| (17) | Šetření dumpingu a újmy se v případě obou šetření týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(17)

Šetření dumpingu a újmy se v případě obou šetření týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (18) | Některé zúčastněné strany upozornily na skutečnost, že šetření se týkalo situace v EU složené z patnácti členských států (dále jen „EU-15“), kdežto opatření by byla uložena na dovoz do rozšířené EU sestávající z dvaceti pěti členských států. Pokud jde o dovoz z Vietnamu, je třeba uvést, že během období šetření byl dovoz do deseti nových členských států EU (dále jen „EU-10“) zanedbatelný. Proto byl případný vliv tohoto dovozu na situaci ohledně újmy či dumpingu považován rovněž za zanedbatelný. Z ČLR bylo do EU-10 v období šetření dovezeno značné množství jízdních kol, a to za ceny nižší než u dovozu do zemí EU-15. Za těchto okolností se má za to, že objem a ceny dovozů z ČLR do EU-10 by jen posílily závěry o dumpingu i závěr, že dumping bude pravděpodobně pokračovat, nebudou-li opatření zachována. V EU-10 existuje významná výroba jízdních kol, tudíž se mělo také za to, že vliv objemu a cen výrobků dovážených z ČLR by byl takový, že by se potvrdila existence újmy způsobované výrobnímu odvětví rozšířeného Společenství, tj. včetně výrobců v EU-10. Za těchto okolností se má za to, že rozšíření by automaticky nezměnilo parametry dumpingu a újmy, které jsou základem navrhovaných opatření. |
| --- | --- |

(18)

Některé zúčastněné strany upozornily na skutečnost, že šetření se týkalo situace v EU složené z patnácti členských států (dále jen „EU-15“), kdežto opatření by byla uložena na dovoz do rozšířené EU sestávající z dvaceti pěti členských států. Pokud jde o dovoz z Vietnamu, je třeba uvést, že během období šetření byl dovoz do deseti nových členských států EU (dále jen „EU-10“) zanedbatelný. Proto byl případný vliv tohoto dovozu na situaci ohledně újmy či dumpingu považován rovněž za zanedbatelný. Z ČLR bylo do EU-10 v období šetření dovezeno značné množství jízdních kol, a to za ceny nižší než u dovozu do zemí EU-15. Za těchto okolností se má za to, že objem a ceny dovozů z ČLR do EU-10 by jen posílily závěry o dumpingu i závěr, že dumping bude pravděpodobně pokračovat, nebudou-li opatření zachována. V EU-10 existuje významná výroba jízdních kol, tudíž se mělo také za to, že vliv objemu a cen výrobků dovážených z ČLR by byl takový, že by se potvrdila existence újmy způsobované výrobnímu odvětví rozšířeného Společenství, tj. včetně výrobců v EU-10. Za těchto okolností se má za to, že rozšíření by automaticky nezměnilo parametry dumpingu a újmy, které jsou základem navrhovaných opatření.

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (19) | Dotyčný výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývalo původní šetření i předchozí šetření, jde tedy o jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru, v současnosti kódů KN 8712 00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80. |
| --- | --- |

(19)

Dotyčný výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývalo původní šetření i předchozí šetření, jde tedy o jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru, v současnosti kódů KN 8712 00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80.

| (20) | V rámci současných šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:






  — | A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24′′ nebo 26′′), |
| --- | --- | --- |

(20)

V rámci současných šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:

—

A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24′′ nebo 26′′),

| — | B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26′′ nebo 28′′, |
| --- | --- |

—

B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26′′ nebo 28′′,

| — | C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16′′ nebo 20′′, |
| --- | --- |

—

C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16′′ nebo 20′′,

| — | D) ostatní jízdní kola a jiná kola. |
| --- | --- |

—

D) ostatní jízdní kola a jiná kola.

| (21) | Podobné členění bylo použito i v šetření, které vedlo k původním opatřením vůči ČLR, a v předchozím šetření, které se týkalo ČLR. Kvůli vývoji nových typů jízdních kol však bylo nutné klasifikaci poněkud pozměnit. V rámci současných šetření například kategorie B obsahuje hybridní kola a kola VTC, která jsou výsledkem vývoje dříve existujících typů. |
| --- | --- |

(21)

Podobné členění bylo použito i v šetření, které vedlo k původním opatřením vůči ČLR, a v předchozím šetření, které se týkalo ČLR. Kvůli vývoji nových typů jízdních kol však bylo nutné klasifikaci poněkud pozměnit. V rámci současných šetření například kategorie B obsahuje hybridní kola a kola VTC, která jsou výsledkem vývoje dříve existujících typů.

| (22) | Šetření potvrdila, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Kromě toho se na trhu Společenství prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol zůstává stejné, jsou zaměnitelná a modely různých kategorií si tak navzájem konkurují. Na tomto základě byl učiněn závěr, že všechny kategorie tvoří jediný výrobek. |
| --- | --- |

(22)

Šetření potvrdila, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Kromě toho se na trhu Společenství prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol zůstává stejné, jsou zaměnitelná a modely různých kategorií si tak navzájem konkurují. Na tomto základě byl učiněn závěr, že všechny kategorie tvoří jediný výrobek.

| (23) | Šetření dále prokázala, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, kola vyráběná a prodávaná mexickými výrobci na mexickém trhu a kola pocházející z ČLR a Vietnamu dovážená na trh Společenství mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití. Proto jsou považována za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Šetření dále prokázala, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, kola vyráběná a prodávaná mexickými výrobci na mexickém trhu a kola pocházející z ČLR a Vietnamu dovážená na trh Společenství mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití. Proto jsou považována za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (24) | Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že rozšíření definice dotyčného výrobku provedené nařízením Rady (ES) č. 71/97 ze dne 10. ledna 1997, které bylo výsledkem šetření zaměřenému na obcházení opatření na základě článku 13 základního nařízení, by mělo být v rámci přezkumného šetření omezeno na takové díly, které se dají potenciálně nejsnadněji využít k obcházení, například rámy a vidlice. V tomto ohledu je třeba uvést, že současný přezkum byl zahájen za účelem zjištění, zda stávající opatření již nejsou dostatečná vzhledem k dumpingu působícímu újmu. Definice dotyčného výrobku, tj. jízdních kol z ČLR, rozšířená uvedeným nařízením, se tedy nemění a případný přezkum opatření proti obcházení by měl být proveden v rámci zvláštního přezkumného šetření, budou-li splněny podmínky pro jeho zahájení. |
| --- | --- |

(24)

Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že rozšíření definice dotyčného výrobku provedené nařízením Rady (ES) č. 71/97 ze dne 10. ledna 1997, které bylo výsledkem šetření zaměřenému na obcházení opatření na základě článku 13 základního nařízení, by mělo být v rámci přezkumného šetření omezeno na takové díly, které se dají potenciálně nejsnadněji využít k obcházení, například rámy a vidlice. V tomto ohledu je třeba uvést, že současný přezkum byl zahájen za účelem zjištění, zda stávající opatření již nejsou dostatečná vzhledem k dumpingu působícímu újmu. Definice dotyčného výrobku, tj. jízdních kol z ČLR, rozšířená uvedeným nařízením, se tedy nemění a případný přezkum opatření proti obcházení by měl být proveden v rámci zvláštního přezkumného šetření, budou-li splněny podmínky pro jeho zahájení.

| (25) | Jeden dovozce ve Společenství během šetření prohlásil, že z definice dotyčného výrobku by měly být vyňaty jednokolky, protože údajně mají odlišné základní fyzické a technické vlastnosti a jiné použití. Komise toto tvrzení prošetřila a zjistila, že skutečně existují zřetelné rozdíly v základních fyzických a technických vlastnostech. Na rozdíl od jízdních kol nemají jednokolky druhé kolo ani řídítka a brzdný systém. Kromě toho existuje jasná dělicí čára mezi způsoby použití jednokolek a jiných kol. Jednokolky se obvykle nepoužívají pro dopravu ani sport, nýbrž jsou určeny a používány pro účely akrobacie. Byl proto učiněn závěr, že uvedené tvrzení je náležitě odůvodněné, a že by definice dotyčného výrobku měla být odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(25)

Jeden dovozce ve Společenství během šetření prohlásil, že z definice dotyčného výrobku by měly být vyňaty jednokolky, protože údajně mají odlišné základní fyzické a technické vlastnosti a jiné použití. Komise toto tvrzení prošetřila a zjistila, že skutečně existují zřetelné rozdíly v základních fyzických a technických vlastnostech. Na rozdíl od jízdních kol nemají jednokolky druhé kolo ani řídítka a brzdný systém. Kromě toho existuje jasná dělicí čára mezi způsoby použití jednokolek a jiných kol. Jednokolky se obvykle nepoužívají pro dopravu ani sport, nýbrž jsou určeny a používány pro účely akrobacie. Byl proto učiněn závěr, že uvedené tvrzení je náležitě odůvodněné, a že by definice dotyčného výrobku měla být odpovídajícím způsobem upravena.

C.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (26) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR a/nebo Vietnamu běžná hodnota stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří mohou prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, tj. že u nich vzhledem k výrobě a prodeji obdobného výrobku převládají podmínky tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(26)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR a/nebo Vietnamu běžná hodnota stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří mohou prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, tj. že u nich vzhledem k výrobě a prodeji obdobného výrobku převládají podmínky tržního hospodářství.

| (27) | Výhradně v zájmu snadnějšího odkazování jsou kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stručně shrnuta níže:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály a nejsou ovlivňovány podstatnými státními zásahy; |
| --- | --- | --- |

(27)

Výhradně v zájmu snadnějšího odkazování jsou kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stručně shrnuta níže:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály a nejsou ovlivňovány podstatnými státními zásahy;

| 2. | podniky mají jeden zřetelně definovaný soubor účetních záznamů, které jsou podrobovány nezávislému auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používají se pro všechny účely; |
| --- | --- |

2.

podniky mají jeden zřetelně definovaný soubor účetních záznamů, které jsou podrobovány nezávislému auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používají se pro všechny účely;

| 3. | nepřetrvávají podstatné deformace z dřívějšího systému netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

nepřetrvávají podstatné deformace z dřívějšího systému netržního hospodářství;

| 4. | právní jistotu a stabilitu zaručují právní předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

4.

právní jistotu a stabilitu zaručují právní předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| 5. | měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů. |
| --- | --- |

5.

měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.

| (28) | O zacházení jako v tržním hospodářství na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo deset společností z ČLR a sedm vietnamských společností: | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Giant China Co. Ltd, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

O zacházení jako v tržním hospodářství na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo deset společností z ČLR a sedm vietnamských společností:

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Giant China Co. Ltd,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited,

| — | Komda Industrial Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd,

| — | Universal Cycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation,

| — | Liyang Machinery (Shenzhen) Co Ltd, |
| --- | --- |

—

Liyang Machinery (Shenzhen) Co Ltd,

| — | Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation,

| — | Merida Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Merida Bicycle Co. Ltd,

| — | Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd,

| — | Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; |
| --- | --- |

—

Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd;

| | Vyvážející výrobci ve Vietnamu







  — | Always Co., Ltd. (dále jen „Always“), |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobci ve Vietnamu

—

Always Co., Ltd. (dále jen „Always“),

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (dále jen „Asama“), |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (dále jen „Asama“),

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd (dále jen „Dragon“), |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd (dále jen „Dragon“),

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd (dále jen „High Ride“), |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd (dále jen „High Ride“),

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (dále jen „Liyang“), |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (dále jen „Liyang“),

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (dále jen „Sheng Fa“), |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (dále jen „Sheng Fa“),

| — | Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd.

| (29) | V pozdější fázi šetření jedna z uvedených společností (Komda Industrial Co. Ltd) svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, avšak trvala na žádosti o individuální zacházení na základě čl. 9 odst. 5 základního nařízení. V případě další společnosti (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) bylo zjištěno, že během období šetření dotyčný výrobek do Společenství vůbec nevyvážela. V důsledku toho její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a žádost o individuální zacházení ztratily význam. |
| --- | --- |

(29)

V pozdější fázi šetření jedna z uvedených společností (Komda Industrial Co. Ltd) svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, avšak trvala na žádosti o individuální zacházení na základě čl. 9 odst. 5 základního nařízení. V případě další společnosti (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) bylo zjištěno, že během období šetření dotyčný výrobek do Společenství vůbec nevyvážela. V důsledku toho její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství a žádost o individuální zacházení ztratily význam.

| (30) | Žádosti zbylých patnácti společností byly posouzeny podle pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Žádosti zbylých patnácti společností byly posouzeny podle pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

1.1.   Rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství v případě vyvážejících výrobců v ČLR

| (31) | Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci jízdních kol v ČLR podléhají systému vývozních kvót, v souladu s nařízením o správě vývozních povolení ze dne 20. prosince 2001, které schválilo ministerstvo zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce spolu s celními orgány. Kvóty přiděluje výbor složený ze zástupců uvedeného ministerstva, příslušné obchodní komory a Sdružení podniků financovaných ze zahraničí, a to na základě kritérií stanovených ministerstvem. V rámci systému vláda před vydáním vývozní licence rovněž stanovuje minimální vývozní ceny pro jednotlivé typy výrobků a reguluje ceny a množství zboží v prodejních smlouvách vývozců. |
| --- | --- |

(31)

Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci jízdních kol v ČLR podléhají systému vývozních kvót, v souladu s nařízením o správě vývozních povolení ze dne 20. prosince 2001, které schválilo ministerstvo zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce spolu s celními orgány. Kvóty přiděluje výbor složený ze zástupců uvedeného ministerstva, příslušné obchodní komory a Sdružení podniků financovaných ze zahraničí, a to na základě kritérií stanovených ministerstvem. V rámci systému vláda před vydáním vývozní licence rovněž stanovuje minimální vývozní ceny pro jednotlivé typy výrobků a reguluje ceny a množství zboží v prodejních smlouvách vývozců.

| (32) | Vzhledem k výše uvedenému nebyly společnosti žádající o zacházení jako v tržním hospodářství schopny doložit, že jejich rozhodnutí o prodejních cenách a množství výrobků jsou přijímána v reakci na tržní signály a bez podstatných státních zásahů, jak vyžaduje první kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V důsledku toho bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že žádajícím společnostem nebude uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, protože tyto společnosti nesplňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k výše uvedenému nebyly společnosti žádající o zacházení jako v tržním hospodářství schopny doložit, že jejich rozhodnutí o prodejních cenách a množství výrobků jsou přijímána v reakci na tržní signály a bez podstatných státních zásahů, jak vyžaduje první kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V důsledku toho bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že žádajícím společnostem nebude uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, protože tyto společnosti nesplňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (33) | Podle některých vyvážejících výrobců a Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“) nelze mít za to, že systém vývozních licencí ovlivňuje určování množství a cen vyvážených výrobků ze strany vývozců, kteří tak nejsou vystaveni podstatným státním zásahům ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu je především třeba uvést, že systém vývozních licencí omezuje společnosti tak, že jízdní kola nemohou vyvážet v objemech větších než maximální povolené množství a za ceny nižší než státem stanovené minimální ceny. Toto omezení zřetelně svědčí o tom, že nemohou svobodně a bez podstatných státních zásahů rozhodovat o svých vývozních činnostech. Musejí se totiž ucházet o roční množství vývozu, přičemž výše uvedený výbor může toto množství schválit beze změn, změnit bez uvedení důvodů, či dokonce zamítnout. Navíc společnost, která v předchozím roce vyvezla méně než 5 000 jízdních kol, může být z nabídkového řízení úplně vyloučena, takže pokračování vývozní činnosti takové společnosti závisí zcela na volném uvážení uvedeného výboru. Množství a ceny jsou navíc přísně sledovány státem, včetně ministerstva zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce a celních orgánů, a to prostřednictvím potvrzování prodejních smluv o vývozu, na jejichž základě lze vydat vývozní licenci. To se považuje za nepopiratelný státní zásah do obchodních rozhodnutí společnosti ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z těchto důvodů byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(33)

Podle některých vyvážejících výrobců a Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojních zařízení a elektronických výrobků (dále jen „CCCME“) nelze mít za to, že systém vývozních licencí ovlivňuje určování množství a cen vyvážených výrobků ze strany vývozců, kteří tak nejsou vystaveni podstatným státním zásahům ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu je především třeba uvést, že systém vývozních licencí omezuje společnosti tak, že jízdní kola nemohou vyvážet v objemech větších než maximální povolené množství a za ceny nižší než státem stanovené minimální ceny. Toto omezení zřetelně svědčí o tom, že nemohou svobodně a bez podstatných státních zásahů rozhodovat o svých vývozních činnostech. Musejí se totiž ucházet o roční množství vývozu, přičemž výše uvedený výbor může toto množství schválit beze změn, změnit bez uvedení důvodů, či dokonce zamítnout. Navíc společnost, která v předchozím roce vyvezla méně než 5 000 jízdních kol, může být z nabídkového řízení úplně vyloučena, takže pokračování vývozní činnosti takové společnosti závisí zcela na volném uvážení uvedeného výboru. Množství a ceny jsou navíc přísně sledovány státem, včetně ministerstva zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce a celních orgánů, a to prostřednictvím potvrzování prodejních smluv o vývozu, na jejichž základě lze vydat vývozní licenci. To se považuje za nepopiratelný státní zásah do obchodních rozhodnutí společnosti ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z těchto důvodů byl tento argument odmítnut.

1.2.   Rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství v případě vyvážejících výrobců ve Vietnamu

| (34) | Bylo zjištěno, že pět z dotčených společností působí v tzv. průmyslových zónách a jedna z nich působí v tzv. vývozní zóně. |
| --- | --- |

(34)

Bylo zjištěno, že pět z dotčených společností působí v tzv. průmyslových zónách a jedna z nich působí v tzv. vývozní zóně.

| (35) | Pokud jde o společnosti působící v průmyslových zónách, bylo zjištěno, že vládní vyhláška 24/2000ND-CP ze dne 31. července 2000, kterou se provádí zákon o zahraničních investicích ve Vietnamu, stanoví pro společnosti, na které se tento zákon vztahuje, obecnou povinnost vyvážet alespoň 80 % jejich výroby (dále jen „vývozní povinnost“) jakožto podmínku pro získání investiční licence. Dále bylo zjištěno, že vývozní povinnost je obsažena v investičních licencích všech pěti společností působících v průmyslové zóně. |
| --- | --- |

(35)

Pokud jde o společnosti působící v průmyslových zónách, bylo zjištěno, že vládní vyhláška 24/2000ND-CP ze dne 31. července 2000, kterou se provádí zákon o zahraničních investicích ve Vietnamu, stanoví pro společnosti, na které se tento zákon vztahuje, obecnou povinnost vyvážet alespoň 80 % jejich výroby (dále jen „vývozní povinnost“) jakožto podmínku pro získání investiční licence. Dále bylo zjištěno, že vývozní povinnost je obsažena v investičních licencích všech pěti společností působících v průmyslové zóně.

| (36) | Šetření kromě toho prokázalo, že investiční licence společnosti působící ve vývozní zóně výše uvedenou vývozní povinnost neobsahuje. |
| --- | --- |

(36)

Šetření kromě toho prokázalo, že investiční licence společnosti působící ve vývozní zóně výše uvedenou vývozní povinnost neobsahuje.

| (37) | Pět společností, které ve svých investičních licencích mají vývozní povinnost, uvádělo, že tato vývozní povinnost přestala existovat po 7. květnu 2003 díky změně použitelných vietnamských právních předpisů provedené vládní vyhláškou 27/2003ND-CP (dále jen „pozměňující vyhláška“). |
| --- | --- |

(37)

Pět společností, které ve svých investičních licencích mají vývozní povinnost, uvádělo, že tato vývozní povinnost přestala existovat po 7. květnu 2003 díky změně použitelných vietnamských právních předpisů provedené vládní vyhláškou 27/2003ND-CP (dále jen „pozměňující vyhláška“).

| (38) | V tomto ohledu je třeba uvést, že podle pozměňující vyhlášky lze vývozní povinnost zrušit jen za podmínky, že jsou splněny další závazné požadavky uvedené v této vyhlášce. Z toho vyplývá, že pozměňující vyhláška vývozní povinnost neodstranila, nýbrž jen změnila požadavky, které musejí společnosti pro zrušení své vývozní povinnosti splnit. |
| --- | --- |

(38)

V tomto ohledu je třeba uvést, že podle pozměňující vyhlášky lze vývozní povinnost zrušit jen za podmínky, že jsou splněny další závazné požadavky uvedené v této vyhlášce. Z toho vyplývá, že pozměňující vyhláška vývozní povinnost neodstranila, nýbrž jen změnila požadavky, které musejí společnosti pro zrušení své vývozní povinnosti splnit.

| (39) | Společnosti dále prohlašovaly, že by měly nárok na odstranění vývozní povinnosti ze svých investičních licencí, kdyby splnily dodatečné podmínky uvedené v pozměňující vyhlášce. Ovšem podle použitelných právních předpisů musí investor nejprve požádat orgán vydávající investiční licence o změnu jeho licence a tento orgán až následně změní investiční licenci investora a zruší jeho vývozní povinnost. |
| --- | --- |

(39)

Společnosti dále prohlašovaly, že by měly nárok na odstranění vývozní povinnosti ze svých investičních licencí, kdyby splnily dodatečné podmínky uvedené v pozměňující vyhlášce. Ovšem podle použitelných právních předpisů musí investor nejprve požádat orgán vydávající investiční licence o změnu jeho licence a tento orgán až následně změní investiční licenci investora a zruší jeho vývozní povinnost.

| (40) | Během období šetření orgány vydávající investiční licence nezrušily vývozní povinnost v investiční licenci žádné z pěti společností. Tyto společnosti tedy neprokázaly ani to, že by splnily ony dodatečné podmínky. |
| --- | --- |

(40)

Během období šetření orgány vydávající investiční licence nezrušily vývozní povinnost v investiční licenci žádné z pěti společností. Tyto společnosti tedy neprokázaly ani to, že by splnily ony dodatečné podmínky.

| (41) | Tytéž společnosti rovněž tvrdily, že jejich rozhodnutí byla v každém případě přijímána v reakci na tržní signály, i kdyby se mělo za to, že v období šetření platila vývozní povinnost. Tato vývozní povinnost ovšem nejen platila během období šetření, ale navíc byla obsažena v investičních licencích a zakladatelských smlouvách všech pěti společností, a to po celé období šetření. V důsledku toho byl učiněn závěr, že vývozní povinnost je třeba považovat za podstatný státní zásah takové povahy, že společnostem fakticky brání v přijímání rozhodnutí podle tržních signálů. |
| --- | --- |

(41)

Tytéž společnosti rovněž tvrdily, že jejich rozhodnutí byla v každém případě přijímána v reakci na tržní signály, i kdyby se mělo za to, že v období šetření platila vývozní povinnost. Tato vývozní povinnost ovšem nejen platila během období šetření, ale navíc byla obsažena v investičních licencích a zakladatelských smlouvách všech pěti společností, a to po celé období šetření. V důsledku toho byl učiněn závěr, že vývozní povinnost je třeba považovat za podstatný státní zásah takové povahy, že společnostem fakticky brání v přijímání rozhodnutí podle tržních signálů.

| (42) | Dále byl učiněn závěr, že společnost, o níž bylo zjištěno, že uvedená vývozní povinnost není obsažena ani v její investiční licenci ani v její zakladatelské smlouvě, může dotyčný výrobek prodávat jak na domácím, tak na vývozním trhu a není vystavena podstatným státním zásahům. |
| --- | --- |

(42)

Dále byl učiněn závěr, že společnost, o níž bylo zjištěno, že uvedená vývozní povinnost není obsažena ani v její investiční licenci ani v její zakladatelské smlouvě, může dotyčný výrobek prodávat jak na domácím, tak na vývozním trhu a není vystavena podstatným státním zásahům.

| (43) | Kromě toho je nutné zmínit, že v případě čtyř z pěti společností, na něž odkazuje bod odůvodnění 34 a které mají vývozní povinnost, nebylo možné dospět k závěru, že mají jeden zřetelně definovaný soubor účetních záznamů, které jsou podrobovány nezávislému auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely. Bylo zjištěno, že u nich existuje netransparentní systém fakturace, pokud jde o fakturování dodávek dotyčného výrobku do Společenství. Tento systém, který zahrnuje zprostředkovatelské společnosti se sídlem v daňových rájích a dalších místech mimo Vietnam, neumožňuje využití pomůcky pro audit se zaměřením na finanční toky. V důsledku toho účetní záznamy společností ve Vietnamu neodrážejí věrně základní prodejní transakce skutečně probíhající v rámci vývozu. |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho je nutné zmínit, že v případě čtyř z pěti společností, na něž odkazuje bod odůvodnění 34 a které mají vývozní povinnost, nebylo možné dospět k závěru, že mají jeden zřetelně definovaný soubor účetních záznamů, které jsou podrobovány nezávislému auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely. Bylo zjištěno, že u nich existuje netransparentní systém fakturace, pokud jde o fakturování dodávek dotyčného výrobku do Společenství. Tento systém, který zahrnuje zprostředkovatelské společnosti se sídlem v daňových rájích a dalších místech mimo Vietnam, neumožňuje využití pomůcky pro audit se zaměřením na finanční toky. V důsledku toho účetní záznamy společností ve Vietnamu neodrážejí věrně základní prodejní transakce skutečně probíhající v rámci vývozu.

| (44) | Proto bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že zacházení jako v tržním hospodářství bude uděleno společnosti Always, na základě toho, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco žádosti společností Asama, Dragon, High Ride, Liyang a Sheng Fa o tento status budou zamítnuty, protože tyto společnosti všechna uvedená kritéria nesplňují. |
| --- | --- |

(44)

Proto bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že zacházení jako v tržním hospodářství bude uděleno společnosti Always, na základě toho, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco žádosti společností Asama, Dragon, High Ride, Liyang a Sheng Fa o tento status budou zamítnuty, protože tyto společnosti všechna uvedená kritéria nesplňují.

2.   Individuální zacházení

| (45) | Na základě čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající do působnosti čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoví celostátní clo s výjimkou případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Na základě čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající do působnosti čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoví celostátní clo s výjimkou případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (46) | Titíž vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i společnost uvedená v bodu odůvodnění 29, požádali také o individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Komise proto ověřila, zda žádající společnosti požívají, jak fakticky, tak právně, nezbytnou míru nezávislosti na státu při určování svých vývozních cen a množství dotyčného výrobku, které bude vyvezeno, v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Titíž vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i společnost uvedená v bodu odůvodnění 29, požádali také o individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Komise proto ověřila, zda žádající společnosti požívají, jak fakticky, tak právně, nezbytnou míru nezávislosti na státu při určování svých vývozních cen a množství dotyčného výrobku, které bude vyvezeno, v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.

| (47) | V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci v ČLR podléhají podstatné státní kontrole, pokud jde o určování jejich vývozních cen a množství dotyčného výrobku, jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 31. Proto byl učiněn závěr, že čínští vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zacházení, nesplňují požadavky nezbytné pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci v ČLR podléhají podstatné státní kontrole, pokud jde o určování jejich vývozních cen a množství dotyčného výrobku, jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 31. Proto byl učiněn závěr, že čínští vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zacházení, nesplňují požadavky nezbytné pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (48) | Co se týče vietnamských společností, bylo zjištěno, že všech pět společností podléhá podstatné státní kontrole v oblasti určování množství dotyčného výrobku, jež je vyváženo, jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 34 až 41. Tudíž byl učiněn závěr, že žádná z těchto pěti společností nesplňuje požadavky nezbytné pro individuální zacházení. |
| --- | --- |

(48)

Co se týče vietnamských společností, bylo zjištěno, že všech pět společností podléhá podstatné státní kontrole v oblasti určování množství dotyčného výrobku, jež je vyváženo, jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 34 až 41. Tudíž byl učiněn závěr, že žádná z těchto pěti společností nesplňuje požadavky nezbytné pro individuální zacházení.

3.   Běžná hodnota

3.1.   Srovnatelná země

| (49) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je třeba běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR a Vietnamu, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, určit na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(49)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je třeba běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR a Vietnamu, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, určit na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (50) | V oznámeních o zahájení navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR. |
| --- | --- |

(50)

V oznámeních o zahájení navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.

| (51) | Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. Někteří spolupracující vyvážející výrobci ve svých vyjádřeních uvedli, že vhodnější srovnatelnou zemí než Mexiko by byl Tchaj-wan nebo Indie. |
| --- | --- |

(51)

Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. Někteří spolupracující vyvážející výrobci ve svých vyjádřeních uvedli, že vhodnější srovnatelnou zemí než Mexiko by byl Tchaj-wan nebo Indie.

| (52) | Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že vhodnější srovnatelnou zemí by byl Tchaj-wan, protože tato země byla použita při původním šetření. Argumentovali také tím, že Tchaj-wan je jedním z největších producentů jízdních kol na světě a má rozvinutý domácí trh, na kterém aktivně soutěží mnoho domácích výrobců. Kromě toho na Tchaj-wanu není dovoz jízdních kol ani jejich dílů nijak omezen. Tchajwanské společnosti navíc vlastní mnoho čínských a vietnamských výrobců jízdních kol, a jejich výrobní postupy i konečné výrobky jsou proto velmi podobné jako u výrobců v ČLR a Vietnamu. Rovněž bylo uvedeno, že několik tchajwanských společností je za tímto účelem ochotno spolupracovat s Komisí. |
| --- | --- |

(52)

Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že vhodnější srovnatelnou zemí by byl Tchaj-wan, protože tato země byla použita při původním šetření. Argumentovali také tím, že Tchaj-wan je jedním z největších producentů jízdních kol na světě a má rozvinutý domácí trh, na kterém aktivně soutěží mnoho domácích výrobců. Kromě toho na Tchaj-wanu není dovoz jízdních kol ani jejich dílů nijak omezen. Tchajwanské společnosti navíc vlastní mnoho čínských a vietnamských výrobců jízdních kol, a jejich výrobní postupy i konečné výrobky jsou proto velmi podobné jako u výrobců v ČLR a Vietnamu. Rovněž bylo uvedeno, že několik tchajwanských společností je za tímto účelem ochotno spolupracovat s Komisí.

| (53) | K těmto argumentům je nejprve třeba uvést, že Tchaj-wan je opravdu třetím největším výrobcem jízdních kol na světě, avšak toto jeho výrobní odvětví je silně orientováno na vývoz – obvykle vyváží přibližně 90 % své výroby. |
| --- | --- |

(53)

K těmto argumentům je nejprve třeba uvést, že Tchaj-wan je opravdu třetím největším výrobcem jízdních kol na světě, avšak toto jeho výrobní odvětví je silně orientováno na vývoz – obvykle vyváží přibližně 90 % své výroby.

| (54) | Na druhé straně je jeho domácí trh poměrně malý a dosti stabilní s odhadovanými zhruba 700 000 –800 000 prodanými kusy, zatímco velikost mexického domácího trhu se odhaduje na přibližně 2,3 miliónu kusů, což je třikrát více než na Tchaj-wanu. Zboží na tchajwanský trh navíc z velké části dodávají čínští vývozci. Pro srovnání: v roce 2003 Tchaj-wan dovezl asi 470 000 jízdních kol z ČLR, která tak představovala více než polovinu velikosti jeho trhu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že před rokem 2001 jízdní kola na Tchaj-wan prakticky dovážena nebyla. Takže zatímco před rokem 2001 byl tchajwanský trh v zásadě, ne-li výhradně, zásobován místními výrobci, v současnosti na tomto trhu čím dál více převládají jízdní kola z ČLR nad výrobky místních výrobců, jejichž podíl na trhu dramaticky klesá. V důsledku toho je domácí trh výrazně ovlivňován dovozními cenami jízdních kol z ČLR, která jsou předmětem současného šetření. |
| --- | --- |

(54)

Na druhé straně je jeho domácí trh poměrně malý a dosti stabilní s odhadovanými zhruba 700 000 –800 000 prodanými kusy, zatímco velikost mexického domácího trhu se odhaduje na přibližně 2,3 miliónu kusů, což je třikrát více než na Tchaj-wanu. Zboží na tchajwanský trh navíc z velké části dodávají čínští vývozci. Pro srovnání: v roce 2003 Tchaj-wan dovezl asi 470 000 jízdních kol z ČLR, která tak představovala více než polovinu velikosti jeho trhu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že před rokem 2001 jízdní kola na Tchaj-wan prakticky dovážena nebyla. Takže zatímco před rokem 2001 byl tchajwanský trh v zásadě, ne-li výhradně, zásobován místními výrobci, v současnosti na tomto trhu čím dál více převládají jízdní kola z ČLR nad výrobky místních výrobců, jejichž podíl na trhu dramaticky klesá. V důsledku toho je domácí trh výrazně ovlivňován dovozními cenami jízdních kol z ČLR, která jsou předmětem současného šetření.

| (55) | Navzdory tomu byly všem známým tchajwanským výrobcům zaslány dotazníky. Některé společnosti odpověděly, že by byly ochotny spolupracovat, ale že na domácím trhu žádné výrobky neprodávají, protože celou svou výrobu vyvážejí. Vyplněný dotazník vrátily dvě společnosti. Jedna z nich však nedodala odpovědi o dostatečné vypovídací hodnotě, takže byla posouzena jako nespolupracující. Druhá společnost plně spolupracovala, ale objem jejího prodeje na domácím trhu byl tak nízký, že by se dal zřejmě obtížně považovat za dostatečně reprezentativní v poměru k tchajwanskému trhu, celkovým čínským vývozům do Společenství a celkovým vietnamským vývozům do Společenství. Vzhledem k podmínkám na tchajwanském trhu vysvětleným v bodu odůvodnění 54 by navíc nebylo možné prodej této jediné společnosti brát jako vhodný základ pro účely stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(55)

Navzdory tomu byly všem známým tchajwanským výrobcům zaslány dotazníky. Některé společnosti odpověděly, že by byly ochotny spolupracovat, ale že na domácím trhu žádné výrobky neprodávají, protože celou svou výrobu vyvážejí. Vyplněný dotazník vrátily dvě společnosti. Jedna z nich však nedodala odpovědi o dostatečné vypovídací hodnotě, takže byla posouzena jako nespolupracující. Druhá společnost plně spolupracovala, ale objem jejího prodeje na domácím trhu byl tak nízký, že by se dal zřejmě obtížně považovat za dostatečně reprezentativní v poměru k tchajwanskému trhu, celkovým čínským vývozům do Společenství a celkovým vietnamským vývozům do Společenství. Vzhledem k podmínkám na tchajwanském trhu vysvětleným v bodu odůvodnění 54 by navíc nebylo možné prodej této jediné společnosti brát jako vhodný základ pro účely stanovení běžné hodnoty.

| (56) | Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl Indii jako alternativní srovnatelnou zemi. Argumentoval tím, že náklady práce jsou v Indii podobné jako v ČLR. V tomto ohledu je třeba uvést, že Indie nebyla považována za vhodnou volbu, protože jakékoli srovnání mezi jízdními koly prodávanými v Indii (venkovská kola prodávaná maloobchodníkům v rozloženém stavu) a koly, která čínští výrobci vyvážejí do Společenství, by bylo velmi obtížné a v každém případě by si vyžádalo řadu úprav. Z toho důvodu a také proto, že existuje vhodnější srovnatelná země, totiž Mexiko, nebyla Indie posouzena jako vhodná srovnatelná země. |
| --- | --- |

(56)

Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl Indii jako alternativní srovnatelnou zemi. Argumentoval tím, že náklady práce jsou v Indii podobné jako v ČLR. V tomto ohledu je třeba uvést, že Indie nebyla považována za vhodnou volbu, protože jakékoli srovnání mezi jízdními koly prodávanými v Indii (venkovská kola prodávaná maloobchodníkům v rozloženém stavu) a koly, která čínští výrobci vyvážejí do Společenství, by bylo velmi obtížné a v každém případě by si vyžádalo řadu úprav. Z toho důvodu a také proto, že existuje vhodnější srovnatelná země, totiž Mexiko, nebyla Indie posouzena jako vhodná srovnatelná země.

| (57) | Po zveřejnění závěrů jeden z vietnamských vyvážejících výrobců uvedl, že Komise nepředložila přiměřené a důkazy podložené odůvodnění, proč nelze jako srovnatelnou zemi využít Indii. Argumentoval tím, že Komise výrobcům v Indii nezaslala dotazníky, přestože tato země do Společenství vyváží velká množství kvalitních jízdních kol, která jsou obdobnými výrobky navzdory závěrům Komise, že jde o „venkovská kola prodávaná maloobchodníkům v rozloženém stavu“. |
| --- | --- |

(57)

Po zveřejnění závěrů jeden z vietnamských vyvážejících výrobců uvedl, že Komise nepředložila přiměřené a důkazy podložené odůvodnění, proč nelze jako srovnatelnou zemi využít Indii. Argumentoval tím, že Komise výrobcům v Indii nezaslala dotazníky, přestože tato země do Společenství vyváží velká množství kvalitních jízdních kol, která jsou obdobnými výrobky navzdory závěrům Komise, že jde o „venkovská kola prodávaná maloobchodníkům v rozloženém stavu“.

| (58) | V tomto ohledu je třeba nejprve uvést, že brzy po zahájení řízení navrhl Indii za srovnatelnou zemi jen jeden vyvážející výrobce z ČLR a tento návrh nebyl dostatečně odůvodněn, protože jediným předloženým argumentem byla podobnost nákladů práce v ČLR a Indii. Vývoz jízdních kol z Indie do Společenství navíc není relevantní činitel při rozhodování o vhodnosti Indie jako srovnatelné země. Není zpochybňováno, že jízdní kola prodávaná na indickém domácím trhu jsou obdobné výrobky ve vztahu k těm, která dotčené země vyvážejí do Společenství. Z dostupných informací však vyplývalo, že vzhledem k typům jízdních kol prodávaným na indickém domácím trhu by bylo třeba provést řadu úprav, takže jakékoli srovnání by bylo nespolehlivé. Z těchto důvodů a při neexistenci jiných, podloženějších informací nebyla možnost vybrat Indii dále zkoumána, protože byly k dispozici údaje o vhodnější srovnatelné zemi, tj. Mexiku. Na tomto základě byl uvedený argument odmítnut. |
| --- | --- |

(58)

V tomto ohledu je třeba nejprve uvést, že brzy po zahájení řízení navrhl Indii za srovnatelnou zemi jen jeden vyvážející výrobce z ČLR a tento návrh nebyl dostatečně odůvodněn, protože jediným předloženým argumentem byla podobnost nákladů práce v ČLR a Indii. Vývoz jízdních kol z Indie do Společenství navíc není relevantní činitel při rozhodování o vhodnosti Indie jako srovnatelné země. Není zpochybňováno, že jízdní kola prodávaná na indickém domácím trhu jsou obdobné výrobky ve vztahu k těm, která dotčené země vyvážejí do Společenství. Z dostupných informací však vyplývalo, že vzhledem k typům jízdních kol prodávaným na indickém domácím trhu by bylo třeba provést řadu úprav, takže jakékoli srovnání by bylo nespolehlivé. Z těchto důvodů a při neexistenci jiných, podloženějších informací nebyla možnost vybrat Indii dále zkoumána, protože byly k dispozici údaje o vhodnější srovnatelné zemi, tj. Mexiku. Na tomto základě byl uvedený argument odmítnut.

| (59) | Dotazníky byly zaslány všem známým mexickým výrobcům. Plně spolupracovaly dvě společnosti, které vrátily vyplněný dotazník a souhlasily s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Prodej těchto dvou výrobců na domácím trhu představuje přibližně třetinu mexického trhu, jehož velikost se odhaduje zhruba na 2,3 miliónu kusů. Bylo zjištěno, že velký počet výrobců a asi dvacet velkých dovozců působí v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovezená v roce 2003 pocházela hlavně z Tchaj-wanu (více než 50 %), Uruguaye (20 %), Spojených států a Jižní Koreje. Na dovoz přitom připadalo asi 5 % domácího trhu. K tomuto procentnímu podílu je ještě třeba připočítat jízdní kola, jež na domácím trhu prodávají dovozci, kteří je kompletují z dovezených dílů. |
| --- | --- |

(59)

Dotazníky byly zaslány všem známým mexickým výrobcům. Plně spolupracovaly dvě společnosti, které vrátily vyplněný dotazník a souhlasily s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Prodej těchto dvou výrobců na domácím trhu představuje přibližně třetinu mexického trhu, jehož velikost se odhaduje zhruba na 2,3 miliónu kusů. Bylo zjištěno, že velký počet výrobců a asi dvacet velkých dovozců působí v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovezená v roce 2003 pocházela hlavně z Tchaj-wanu (více než 50 %), Uruguaye (20 %), Spojených států a Jižní Koreje. Na dovoz přitom připadalo asi 5 % domácího trhu. K tomuto procentnímu podílu je ještě třeba připočítat jízdní kola, jež na domácím trhu prodávají dovozci, kteří je kompletují z dovezených dílů.

| (60) | V této souvislosti je třeba uvést, že v roce 2003 bylo do Mexika dovezeno přibližně 465 000 dílů jízdních kol v hodnotě 79 miliónů EUR, přičemž zhruba třetinu z nich, v hodnotovém vyjádření, dovezlo dvanáct velkých dovozců/kompletujících dovozců (zdroj: Mexické sdružení výrobců jízdních kol – ANAFABI). Na druhé straně vývoz jízdních kol z Mexika v roce 2003 představoval asi 60 % hodnoty dovozu do Mexika (zdroj: oficiální mexické statistiky), což podle odhadů znamená asi 50 000 až 70 000 kusů. Zdá se tedy, že velká část dovezených součástí jízdních kol byla použita buď v rámci poprodejních služeb (opravy), nebo pro montáž jízdních kol a jejich prodej na domácím trhu. |
| --- | --- |

(60)

V této souvislosti je třeba uvést, že v roce 2003 bylo do Mexika dovezeno přibližně 465 000 dílů jízdních kol v hodnotě 79 miliónů EUR, přičemž zhruba třetinu z nich, v hodnotovém vyjádření, dovezlo dvanáct velkých dovozců/kompletujících dovozců (zdroj: Mexické sdružení výrobců jízdních kol – ANAFABI). Na druhé straně vývoz jízdních kol z Mexika v roce 2003 představoval asi 60 % hodnoty dovozu do Mexika (zdroj: oficiální mexické statistiky), což podle odhadů znamená asi 50 000 až 70 000 kusů. Zdá se tedy, že velká část dovezených součástí jízdních kol byla použita buď v rámci poprodejních služeb (opravy), nebo pro montáž jízdních kol a jejich prodej na domácím trhu.

| (61) | Někteří vyvážející výrobci poukazovali na to, že v Mexiku existují těžkopádné postupy pro evidenci dovozů, které zvyšují cenu dováženého zboží. Argumentovali také tím, že tento evidenční systém způsobuje deformace trhu v mexickém odvětví jízdních kol. Dále prohlašovali, že v Mexiku existuje jen omezená domácí konkurence vzhledem k tomu, že osm velkých výrobců, členů Mexického sdružení výrobců jízdních kol (ANAFABI), vyrábí více než 75 % místní výroby, a má tedy významnou moc určovat ceny na domácím trhu. Kromě toho bylo argumentováno tím, že mexičtí výrobci jízdních kol podléhají omezení, pokud jde o množství výrobků, které mohou prodat na domácím trhu, protože mexický zákon o takzvaných programech Maquiladora domácím výrobcům údajně ukládá plnění určitých výkonnostních požadavků. V rámci těchto programů prý platí, že pokud chce nějaká společnost bezcelně dovážet suroviny pro následný vývoz, musí každoročně vyvézt alespoň 30 % své celkové výroby. |
| --- | --- |

(61)

Někteří vyvážející výrobci poukazovali na to, že v Mexiku existují těžkopádné postupy pro evidenci dovozů, které zvyšují cenu dováženého zboží. Argumentovali také tím, že tento evidenční systém způsobuje deformace trhu v mexickém odvětví jízdních kol. Dále prohlašovali, že v Mexiku existuje jen omezená domácí konkurence vzhledem k tomu, že osm velkých výrobců, členů Mexického sdružení výrobců jízdních kol (ANAFABI), vyrábí více než 75 % místní výroby, a má tedy významnou moc určovat ceny na domácím trhu. Kromě toho bylo argumentováno tím, že mexičtí výrobci jízdních kol podléhají omezení, pokud jde o množství výrobků, které mohou prodat na domácím trhu, protože mexický zákon o takzvaných programech Maquiladora domácím výrobcům údajně ukládá plnění určitých výkonnostních požadavků. V rámci těchto programů prý platí, že pokud chce nějaká společnost bezcelně dovážet suroviny pro následný vývoz, musí každoročně vyvézt alespoň 30 % své celkové výroby.

| (62) | Ohledně evidence dovozů je především třeba konstatovat, že ačkoli takové postupy mohou do určité míry zvyšovat komplikovanost a časovou náročnost dovozu, bylo zjištěno, že v každém případě probíhá významný dovoz jízdních kol a jejich dílů na mexický trh, čímž je zajištěna konkurenční situace na trhu. Možný vliv těchto postupů na trh, pokud existuje, rozhodně není přímo měřitelný a nelze jej v dané souvislosti považovat za relevantní. Na druhé straně pokud jde o domácí hospodářskou soutěž, je třeba uvést, že na trhu působí asi dvanáct velkých výrobců, velký počet menších společností, které vyrábějí a/nebo kompletují jízdní kola, a velký počet dovozců/kompletujících dovozců jízdních kol a jejich dílů. Všechny uvedené hospodářské subjekty spolu navzájem soutěží, což potvrzuje existenci silně konkurenčního prostředí na mexickém trhu. Tvrzení o moci velkých výrobců sdružených v ANAFABI určovat ceny na domácím trhu nebylo doloženo a šetření neodhalilo nic, co by je mohlo podpořit. Skutečnost, že určitý počet velkých výrobců zásobuje velkou část domácího trhu, není sama o sobě důkazem o moci určovat ceny. V této souvislosti je také třeba upozornit na zjištění, že oba šetření mexičtí výrobci, na které připadá asi třetina celkové mexické výroby, realizují v průměru nízké zisky z podnikání s jízdními koly (nižší než běžný zisk dosahovaný žadatelem na trhu Společenství při nepřítomnosti dumpingu působícího újmu z dotčených zemí), nikoli tedy vysoké zisky, jež by se daly očekávat v případě, že by tito výrobci ovládali mexický trh. |
| --- | --- |

(62)

Ohledně evidence dovozů je především třeba konstatovat, že ačkoli takové postupy mohou do určité míry zvyšovat komplikovanost a časovou náročnost dovozu, bylo zjištěno, že v každém případě probíhá významný dovoz jízdních kol a jejich dílů na mexický trh, čímž je zajištěna konkurenční situace na trhu. Možný vliv těchto postupů na trh, pokud existuje, rozhodně není přímo měřitelný a nelze jej v dané souvislosti považovat za relevantní. Na druhé straně pokud jde o domácí hospodářskou soutěž, je třeba uvést, že na trhu působí asi dvanáct velkých výrobců, velký počet menších společností, které vyrábějí a/nebo kompletují jízdní kola, a velký počet dovozců/kompletujících dovozců jízdních kol a jejich dílů. Všechny uvedené hospodářské subjekty spolu navzájem soutěží, což potvrzuje existenci silně konkurenčního prostředí na mexickém trhu. Tvrzení o moci velkých výrobců sdružených v ANAFABI určovat ceny na domácím trhu nebylo doloženo a šetření neodhalilo nic, co by je mohlo podpořit. Skutečnost, že určitý počet velkých výrobců zásobuje velkou část domácího trhu, není sama o sobě důkazem o moci určovat ceny. V této souvislosti je také třeba upozornit na zjištění, že oba šetření mexičtí výrobci, na které připadá asi třetina celkové mexické výroby, realizují v průměru nízké zisky z podnikání s jízdními koly (nižší než běžný zisk dosahovaný žadatelem na trhu Společenství při nepřítomnosti dumpingu působícího újmu z dotčených zemí), nikoli tedy vysoké zisky, jež by se daly očekávat v případě, že by tito výrobci ovládali mexický trh.

| (63) | K otázce programů Maquiladora je třeba uvést, že podle zjištění Komise žádný z obou spolupracujících mexických výrobců neplatí žádná antidumpingová cla z dovozu dílů jízdních kol, který pokrývá jejich spotřebu při výrobě jízdních kol až z 60 % a pochází hlavně z ČLR a Tchaj-wanu. Obě společnosti přitom prodávají hlavní část své výroby na domácím trhu. Vyvážel jen jeden z mexických výrobců, který vývozem realizoval nanejvýš 10 % svého celkového prodeje. Od roku 2000 je odvětví jízdních kol zahrnuto do tzv. „mexických programů odvětvové podpory“ (PROSEC), které mexická vláda zavedla vyhláškou zveřejněnou dne 30. října 2000. Programy PROSEC se vztahují na firmy, které vyrábějí hotové výrobky zařazené do programu podpory konkrétního odvětví, a na dovážené vstupy uvedené v tomto programu. Vyhláška výslovně nespojuje osvobození od cla či snížení cla s vývozem. Všichni schválení výrobci mohou dovážet suroviny a strojní zařízení uvedené ve vyhlášce, pokud je používají při výrobě určitých vymezených výrobků. Přitom se nijak nerozlišuje podle konečného určení dovezeného zboží (domácí nebo vývozní trh). V tomto ohledu je také potřeba uvést, že nebylo zjištěno, že by uvedení dva spolupracující výrobci platili z dovozu surovin použitých v konečných výrobcích určených pro domácí trh kromě cla ještě jiné poplatky. |
| --- | --- |

(63)

K otázce programů Maquiladora je třeba uvést, že podle zjištění Komise žádný z obou spolupracujících mexických výrobců neplatí žádná antidumpingová cla z dovozu dílů jízdních kol, který pokrývá jejich spotřebu při výrobě jízdních kol až z 60 % a pochází hlavně z ČLR a Tchaj-wanu. Obě společnosti přitom prodávají hlavní část své výroby na domácím trhu. Vyvážel jen jeden z mexických výrobců, který vývozem realizoval nanejvýš 10 % svého celkového prodeje. Od roku 2000 je odvětví jízdních kol zahrnuto do tzv. „mexických programů odvětvové podpory“ (PROSEC), které mexická vláda zavedla vyhláškou zveřejněnou dne 30. října 2000. Programy PROSEC se vztahují na firmy, které vyrábějí hotové výrobky zařazené do programu podpory konkrétního odvětví, a na dovážené vstupy uvedené v tomto programu. Vyhláška výslovně nespojuje osvobození od cla či snížení cla s vývozem. Všichni schválení výrobci mohou dovážet suroviny a strojní zařízení uvedené ve vyhlášce, pokud je používají při výrobě určitých vymezených výrobků. Přitom se nijak nerozlišuje podle konečného určení dovezeného zboží (domácí nebo vývozní trh). V tomto ohledu je také potřeba uvést, že nebylo zjištěno, že by uvedení dva spolupracující výrobci platili z dovozu surovin použitých v konečných výrobcích určených pro domácí trh kromě cla ještě jiné poplatky.

| (64) | Jeden spolupracující dovozce uvedl, že náklady práce v Mexiku jsou třikrát vyšší než náklady práce ve Vietnamu. V důsledku toho jsou výrobní náklady i prodejní ceny konečného výrobku v Mexiku vyšší než ve Vietnamu. Proto tedy Mexiko není vhodnou srovnatelnou zemí. K tomu je třeba poznamenat, že Vietnam je považován za zemi s hospodářstvím v procesu transformace. Náklady práce u vietnamských výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, nejsou ceny určované volným trhem, tj. tyto ceny nejsou výsledkem působení tržních sil. Účelem toho, že se vůbec využívá srovnatelná země, je přitom právě odstranit účinky takových netržních cen na náklady společností. Na tomto základě byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(64)

Jeden spolupracující dovozce uvedl, že náklady práce v Mexiku jsou třikrát vyšší než náklady práce ve Vietnamu. V důsledku toho jsou výrobní náklady i prodejní ceny konečného výrobku v Mexiku vyšší než ve Vietnamu. Proto tedy Mexiko není vhodnou srovnatelnou zemí. K tomu je třeba poznamenat, že Vietnam je považován za zemi s hospodářstvím v procesu transformace. Náklady práce u vietnamských výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, nejsou ceny určované volným trhem, tj. tyto ceny nejsou výsledkem působení tržních sil. Účelem toho, že se vůbec využívá srovnatelná země, je přitom právě odstranit účinky takových netržních cen na náklady společností. Na tomto základě byl tento argument odmítnut.

| (65) | Konečně bylo prohlášeno, že mezi mexickým odvětvím jízdních kol a tímto odvětvím v ČLR existují podstatné rozdíly, které vycházejí především z používaných surovin a podmínek přístupu k těmto surovinám. Pokud jde o používané suroviny, bylo argumentováno tím, že mexičtí výrobci vyrábějí pouze pevné rámy, zatímco čínští výrobci vyrábějí také odpružené rámy. S ohledem na podmínky přístupu k surovinám v Mexiku bylo udáváno, že nejsou srovnatelné s podmínkami v ČLR, protože díly jízdních kol dostupné na domácím trhu se vyrábějí zastaralou technologií. Navíc díly jízdních kol dovážené z ČLR podléhají antidumpingovému clu ve výši 144 %, což vede k nepřiměřeně vysokým nákladům. |
| --- | --- |

(65)

Konečně bylo prohlášeno, že mezi mexickým odvětvím jízdních kol a tímto odvětvím v ČLR existují podstatné rozdíly, které vycházejí především z používaných surovin a podmínek přístupu k těmto surovinám. Pokud jde o používané suroviny, bylo argumentováno tím, že mexičtí výrobci vyrábějí pouze pevné rámy, zatímco čínští výrobci vyrábějí také odpružené rámy. S ohledem na podmínky přístupu k surovinám v Mexiku bylo udáváno, že nejsou srovnatelné s podmínkami v ČLR, protože díly jízdních kol dostupné na domácím trhu se vyrábějí zastaralou technologií. Navíc díly jízdních kol dovážené z ČLR podléhají antidumpingovému clu ve výši 144 %, což vede k nepřiměřeně vysokým nákladům.

| (66) | Co se týče rozdílů ohledně surovin a podmínek přístupu k surovinám, je třeba konstatovat, že šetření neprokázalo rozdíly mezi jízdními koly od mexických, čínských a vietnamských výrobců. Mexičtí výrobci vyrábějí i jízdní kola s odpruženými rámy a díly jízdních kol jsou zásobováni především z ČLR a Tchaj-wanu. Pokud jde o antidumpingové clo z dovozu dílů jízdních kol uvedené v bodu odůvodnění 63, takové clo se z dovozu dílů jízdních kol neodvádí. Tento argument byl tedy odmítnut. |
| --- | --- |

(66)

Co se týče rozdílů ohledně surovin a podmínek přístupu k surovinám, je třeba konstatovat, že šetření neprokázalo rozdíly mezi jízdními koly od mexických, čínských a vietnamských výrobců. Mexičtí výrobci vyrábějí i jízdní kola s odpruženými rámy a díly jízdních kol jsou zásobováni především z ČLR a Tchaj-wanu. Pokud jde o antidumpingové clo z dovozu dílů jízdních kol uvedené v bodu odůvodnění 63, takové clo se z dovozu dílů jízdních kol neodvádí. Tento argument byl tedy odmítnut.

| (67) | Vzhledem k výše uvedenému lze mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k výše uvedenému lze mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.

3.2.   Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi

| (68) | Poté, co bylo Mexiko zvoleno za srovnatelnou zemi, byla vypočtena běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách dvou spolupracujících mexických výrobců. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské a vietnamské výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu Mexika za srovnatelné typy výrobků nebo podle početně zjištěné hodnoty srovnatelných typů výrobků v Mexiku. |
| --- | --- |

(68)

Poté, co bylo Mexiko zvoleno za srovnatelnou zemi, byla vypočtena běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách dvou spolupracujících mexických výrobců. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské a vietnamské výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu Mexika za srovnatelné typy výrobků nebo podle početně zjištěné hodnoty srovnatelných typů výrobků v Mexiku.

| (69) | Prodej obdobného výrobku dvěma mexickými výrobci na domácím trhu byl shledán reprezentativním, protože představuje významný procentní podíl v poměru k vývozu dotyčného výrobku do Společenství, který uskutečňují vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu. |
| --- | --- |

(69)

Prodej obdobného výrobku dvěma mexickými výrobci na domácím trhu byl shledán reprezentativním, protože představuje významný procentní podíl v poměru k vývozu dotyčného výrobku do Společenství, který uskutečňují vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu.

| (70) | Bylo také prošetřeno, zda lze domácí prodej jednotlivých typů výrobku považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskových prodejů dotyčného typu nezávislým odběratelům. V případech, kdy objem prodeje určitého typu výrobku za čistou prodejní cenu rovnou nákladům na jednotku nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto typu výrobku uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové. |
| --- | --- |

(70)

Bylo také prošetřeno, zda lze domácí prodej jednotlivých typů výrobku považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskových prodejů dotyčného typu nezávislým odběratelům. V případech, kdy objem prodeje určitého typu výrobku za čistou prodejní cenu rovnou nákladům na jednotku nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto typu výrobku uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové.

| (71) | V případech, kdy objem ziskových prodejů určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně, avšak alespoň 10 % z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo kdy vážená průměrná cena těchto prodejů byla nižší než náklady na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku. |
| --- | --- |

(71)

V případech, kdy objem ziskových prodejů určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně, avšak alespoň 10 % z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo kdy vážená průměrná cena těchto prodejů byla nižší než náklady na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku.

| (72) | U těch typů výrobku, kde objem ziskových prodejů představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu na domácím trhu, se mělo za to, že dotyčný typ výrobku nebyl prodáván v běžném obchodním styku, a běžná hodnota proto nemohla být založena na domácích cenách v Mexiku. |
| --- | --- |

(72)

U těch typů výrobku, kde objem ziskových prodejů představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto typu na domácím trhu, se mělo za to, že dotyčný typ výrobku nebyl prodáván v běžném obchodním styku, a běžná hodnota proto nemohla být založena na domácích cenách v Mexiku.

| (73) | U vyvážených typů výrobku, které buď nebyly v Mexiku prodávány v běžném obchodním styku nebo je mexičtí výrobci na svém domácím trhu vůbec neprodávali, byly použity početně zjištěné běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(73)

U vyvážených typů výrobku, které buď nebyly v Mexiku prodávány v běžném obchodním styku nebo je mexičtí výrobci na svém domácím trhu vůbec neprodávali, byly použity početně zjištěné běžné hodnoty.

| (74) | V případě vyvážených typů výrobku, u nichž nebyly odpovídající typy výrobku prodávány na mexickém domácím trhu v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy na základě váženého průměru vlastních výrobních nákladů každého výrobce s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů vynaložených a zisku dosaženého každým ze spolupracujících mexických výrobců u jejich domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku. U vyvážených typů výrobku, které nebyly prodávány na domácím trhu v Mexiku, se při početním zjišťování běžných hodnot použily výrobní náklady na podobné typy výrobků, přičemž byly náklady příslušně upraveny v zájmu zohlednění rozdílů ve fyzických vlastnostech mezi nimi a vyváženými typy. |
| --- | --- |

(74)

V případě vyvážených typů výrobku, u nichž nebyly odpovídající typy výrobku prodávány na mexickém domácím trhu v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy na základě váženého průměru vlastních výrobních nákladů každého výrobce s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů vynaložených a zisku dosaženého každým ze spolupracujících mexických výrobců u jejich domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku. U vyvážených typů výrobku, které nebyly prodávány na domácím trhu v Mexiku, se při početním zjišťování běžných hodnot použily výrobní náklady na podobné typy výrobků, přičemž byly náklady příslušně upraveny v zájmu zohlednění rozdílů ve fyzických vlastnostech mezi nimi a vyváženými typy.

3.3.   Stanovení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství

| (75) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byly prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněné společností Always na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů činil 5 % nebo více z celkového objemu odpovídajících prodejů v rámci vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(75)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byly prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněné společností Always na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů činil 5 % nebo více z celkového objemu odpovídajících prodejů v rámci vývozu do Společenství.

| (76) | Bylo zjištěno, že společnost Always obdobný výrobek na domácím vietnamském trhu vůbec neprodávala. Při neexistenci domácího prodeje tak byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. |
| --- | --- |

(76)

Bylo zjištěno, že společnost Always obdobný výrobek na domácím vietnamském trhu vůbec neprodávala. Při neexistenci domácího prodeje tak byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a za zisky.

| (77) | Jelikož společnost Always neuskutečnila žádné prodeje dotyčného výrobku ani výrobků stejné kategorie na domácím trhu ve Vietnamu, byly částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, které se měly připočítat k výrobním nákladům společnosti Always, stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Tyto částky tedy vycházejí z váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů vynakládaných a váženého průměru zisků dosahovaných v běžném obchodním styku výrobci v Mexiku. V této situaci byla tato metoda považována za vhodnou, protože Mexický trh je považován za reprezentativní a konkurenční. |
| --- | --- |

(77)

Jelikož společnost Always neuskutečnila žádné prodeje dotyčného výrobku ani výrobků stejné kategorie na domácím trhu ve Vietnamu, byly částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisků, které se měly připočítat k výrobním nákladům společnosti Always, stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Tyto částky tedy vycházejí z váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů vynakládaných a váženého průměru zisků dosahovaných v běžném obchodním styku výrobci v Mexiku. V této situaci byla tato metoda považována za vhodnou, protože Mexický trh je považován za reprezentativní a konkurenční.

| (78) | Společnost Always tvrdila, že při neexistenci prodeje na domácím trhu by měly být běžné hodnoty určeny na základě informací o vývozních prodejích do třetích zemí. V tomto ohledu je třeba konstatovat, že první možností, kterou čl. 2 odst. 3 základního nařízení uvádí pro případy neexistence domácích prodejů, je početní zjištění běžných hodnot na základě výrobních nákladů v zemi původu. Použití početně zjištěné běžné hodnoty místo vývozních cen pro třetí země, jakožto základ pro stanovení běžné hodnoty, je také postup, kterým se Společenství v případě chybějícího reprezentativního prodeje na domácím trhu konzistentně řídí. Kromě toho je konstatováno, že vývozní prodej do třetích zemí se může rovněž uskutečňovat za dumpingové ceny. Daná společnost navíc v žádné fázi šetření neposkytla úplné informace o svém prodeji do třetích zemí, takže pro stanovení běžných hodnot na tomto základě nebyly k dispozici žádné informace. V důsledku toho bylo uvedené tvrzení odmítnuto a běžné hodnoty byly početně zjištěny podle první možnosti stanovené v čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Společnost Always tvrdila, že při neexistenci prodeje na domácím trhu by měly být běžné hodnoty určeny na základě informací o vývozních prodejích do třetích zemí. V tomto ohledu je třeba konstatovat, že první možností, kterou čl. 2 odst. 3 základního nařízení uvádí pro případy neexistence domácích prodejů, je početní zjištění běžných hodnot na základě výrobních nákladů v zemi původu. Použití početně zjištěné běžné hodnoty místo vývozních cen pro třetí země, jakožto základ pro stanovení běžné hodnoty, je také postup, kterým se Společenství v případě chybějícího reprezentativního prodeje na domácím trhu konzistentně řídí. Kromě toho je konstatováno, že vývozní prodej do třetích zemí se může rovněž uskutečňovat za dumpingové ceny. Daná společnost navíc v žádné fázi šetření neposkytla úplné informace o svém prodeji do třetích zemí, takže pro stanovení běžných hodnot na tomto základě nebyly k dispozici žádné informace. V důsledku toho bylo uvedené tvrzení odmítnuto a běžné hodnoty byly početně zjištěny podle první možnosti stanovené v čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (79) | Společnost Always dále prohlašovala, že při stanovování přiměřeného zisku v rámci určení její běžné hodnoty neměly být vyřazovány prodeje, které se ve srovnatelné zemi uskutečnily jinak než v běžném obchodním styku. Podle analogie s úvodním pododstavcem čl. 2 odst. 6 však tento požadavek nebylo možné přijmout, protože kdyby byla společnost uskutečnila prodeje na svém domácím trhu, pak by při početním zjišťování běžných hodnot zisky vycházely z jejích údajů o výrobě a prodeji v běžném obchodním styku. Bylo tedy zcela přiměřené, jestliže příslušné instituce při použití čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení pracovaly se zisky mexických výrobců dosaženými v rámci prodeje na jejich domácím trhu v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(79)

Společnost Always dále prohlašovala, že při stanovování přiměřeného zisku v rámci určení její běžné hodnoty neměly být vyřazovány prodeje, které se ve srovnatelné zemi uskutečnily jinak než v běžném obchodním styku. Podle analogie s úvodním pododstavcem čl. 2 odst. 6 však tento požadavek nebylo možné přijmout, protože kdyby byla společnost uskutečnila prodeje na svém domácím trhu, pak by při početním zjišťování běžných hodnot zisky vycházely z jejích údajů o výrobě a prodeji v běžném obchodním styku. Bylo tedy zcela přiměřené, jestliže příslušné instituce při použití čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení pracovaly se zisky mexických výrobců dosaženými v rámci prodeje na jejich domácím trhu v běžném obchodním styku.

3.4.   ČLR

| (80) | Šetření prokázalo, že odběrateli vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku byly jak nespřízněné společnosti, tak i společnosti ve spojení ve Společenství. |
| --- | --- |

(80)

Šetření prokázalo, že odběrateli vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku byly jak nespřízněné společnosti, tak i společnosti ve spojení ve Společenství.

| (81) | U vývozů, které od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku směřovaly přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byly vývozní ceny stanoveny na základě cen zaplacených nebo splatných za dotyčný výrobek, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

U vývozů, které od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku směřovaly přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byly vývozní ceny stanoveny na základě cen zaplacených nebo splatných za dotyčný výrobek, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (82) | Pokud jde o prodeje uskutečněné prostřednictvím spřízněných dovozců ve Společenství, byla vývozní cena početně zjištěna na základě ceny dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům. Bylo provedeno očištění o veškeré náklady vynaložené těmito dovozci v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a cel, a bylo zohledněno přiměřené ziskové rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro tento typ trhu bylo za přiměřené považováno ziskové rozpětí ve výši 5 %, o kterém bylo navíc zjištěno, že odpovídá zisku nespřízněných dovozců. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o prodeje uskutečněné prostřednictvím spřízněných dovozců ve Společenství, byla vývozní cena početně zjištěna na základě ceny dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům. Bylo provedeno očištění o veškeré náklady vynaložené těmito dovozci v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a cel, a bylo zohledněno přiměřené ziskové rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro tento typ trhu bylo za přiměřené považováno ziskové rozpětí ve výši 5 %, o kterém bylo navíc zjištěno, že odpovídá zisku nespřízněných dovozců.

| (83) | Jeden spolupracující vyvážející výrobce uváděl, že při výpočtu jeho vývozní ceny by se v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo odečítat platné antidumpingové clo jakožto náklad vynaložený mezi dovozem a dalším prodejem. Argumentoval tím, že když se od jeho cen dalšího prodeje odečtou všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem s výjimkou antidumpingového cla, takto zjištěné vývozní ceny jsou stále podstatně vyšší než běžná hodnota, a antidumpingové clo je tudíž náležitě promítnuto do ceny dalšího prodeje. Ceny dalšího prodeje jsou navíc sjednávány na základě doporučených maloobchodních cen s odečtením příslušné přirážky prodejce, takže antidumpingové clo je patřičně zohledněno i v pozdějších prodejních cenách. |
| --- | --- |

(83)

Jeden spolupracující vyvážející výrobce uváděl, že při výpočtu jeho vývozní ceny by se v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo odečítat platné antidumpingové clo jakožto náklad vynaložený mezi dovozem a dalším prodejem. Argumentoval tím, že když se od jeho cen dalšího prodeje odečtou všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem s výjimkou antidumpingového cla, takto zjištěné vývozní ceny jsou stále podstatně vyšší než běžná hodnota, a antidumpingové clo je tudíž náležitě promítnuto do ceny dalšího prodeje. Ceny dalšího prodeje jsou navíc sjednávány na základě doporučených maloobchodních cen s odečtením příslušné přirážky prodejce, takže antidumpingové clo je patřičně zohledněno i v pozdějších prodejních cenách.

| (84) | K tomu je třeba uvést, že tvrzení této společnosti ohledně promítnutí antidumpingového cla do jejích cen dalšího prodeje s odkazem na běžnou hodnotu není považováno za relevantní, protože při použití čl. 11 odst. 10 záleží na tom, jak se clo promítlo do zvýšení cen dalšího prodeje a pozdějších prodejních cen ve Společenství, a nikoli na tom, jak se mění vývozní ceny ve srovnání s běžnou hodnotou. Jelikož společnost nepředložila žádné důkazy o pohybu cen dalšího prodeje či následných cen s odkazem na své vývozní ceny zjištěné při předchozích šetřeních, které by nezvratně prokazovaly, že se výše placených antidumpingových cel skutečně odrazila v cenách dalšího prodeje, muselo být její tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(84)

K tomu je třeba uvést, že tvrzení této společnosti ohledně promítnutí antidumpingového cla do jejích cen dalšího prodeje s odkazem na běžnou hodnotu není považováno za relevantní, protože při použití čl. 11 odst. 10 záleží na tom, jak se clo promítlo do zvýšení cen dalšího prodeje a pozdějších prodejních cen ve Společenství, a nikoli na tom, jak se mění vývozní ceny ve srovnání s běžnou hodnotou. Jelikož společnost nepředložila žádné důkazy o pohybu cen dalšího prodeje či následných cen s odkazem na své vývozní ceny zjištěné při předchozích šetřeních, které by nezvratně prokazovaly, že se výše placených antidumpingových cel skutečně odrazila v cenách dalšího prodeje, muselo být její tvrzení odmítnuto.

3.5.   Vietnam

| (85) | Všechny vývozní prodeje společnosti, které bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byly uskutečněny prostřednictvím spřízněných obchodníků ve třetích zemích, kteří výrobky prodávali nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena na základě ceny dalšího prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(85)

Všechny vývozní prodeje společnosti, které bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byly uskutečněny prostřednictvím spřízněných obchodníků ve třetích zemích, kteří výrobky prodávali nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena na základě ceny dalšího prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství.

| (86) | Pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo nutné vývozní cenu stanovit na základě dostupných informací, protože vývozní ceny některých výrobců nebyly považovány za spolehlivé. Při určování vývozní ceny proto nebyly vzaty v úvahu vývozní ceny těch vyvážejících výrobců, na které odkazuje bod odůvodnění 43, a pro tento účel byly použity pouze vývozní ceny toho výrobce, jehož vývozní ceny byly posouzeny jako spolehlivé. |
| --- | --- |

(86)

Pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo nutné vývozní cenu stanovit na základě dostupných informací, protože vývozní ceny některých výrobců nebyly považovány za spolehlivé. Při určování vývozní ceny proto nebyly vzaty v úvahu vývozní ceny těch vyvážejících výrobců, na které odkazuje bod odůvodnění 43, a pro tento účel byly použity pouze vývozní ceny toho výrobce, jehož vývozní ceny byly posouzeny jako spolehlivé.

4.   Srovnání

| (87) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v příslušných případech provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, obchodní úroveň, dopravu (včetně manipulačních poplatků), přepravné a pojištění u námořní dopravy, balení a úvěrové náklady. Úpravy vývozní ceny zohledňující vnitrostátní přepravné ve vyvážející zemi a úvěrové náklady byly provedeny na základě nákladů zjištěných ve srovnatelné zemi, a to u společností, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byly úpravy provedeny v případech, kdy byly vývozní prodeje uskutečňovány prostřednictvím společnosti ve spojení v zemi, která není dotčenou zemí ani součástí Společenství. |
| --- | --- |

(87)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v příslušných případech provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, obchodní úroveň, dopravu (včetně manipulačních poplatků), přepravné a pojištění u námořní dopravy, balení a úvěrové náklady. Úpravy vývozní ceny zohledňující vnitrostátní přepravné ve vyvážející zemi a úvěrové náklady byly provedeny na základě nákladů zjištěných ve srovnatelné zemi, a to u společností, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byly úpravy provedeny v případech, kdy byly vývozní prodeje uskutečňovány prostřednictvím společnosti ve spojení v zemi, která není dotčenou zemí ani součástí Společenství.

| (88) | Organizace CCCME a vyvážející výrobci v ČLR prohlašovali, že provedené úpravy zohledňující vnitrostátní přepravné a úrokové sazby související s úvěrovými náklady, zjištěné ve srovnatelné zemi, nebyly odůvodněné, protože šetření neprokázalo neexistenci podmínek tržního hospodářství ve vztahu k těmto nákladům, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. V tomto ohledu je zapotřebí uvést, že všechny žádosti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství byly zamítnuty, tj. bylo shledáno, že tyto společnosti nepůsobí v podmínkách tržního hospodářství. Náklady vzniklé těmto společnostem tak nebylo možné použít, protože nevycházejí ze situace, v níž převládají podmínky tržního hospodářství. Na tomto základě byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(88)

Organizace CCCME a vyvážející výrobci v ČLR prohlašovali, že provedené úpravy zohledňující vnitrostátní přepravné a úrokové sazby související s úvěrovými náklady, zjištěné ve srovnatelné zemi, nebyly odůvodněné, protože šetření neprokázalo neexistenci podmínek tržního hospodářství ve vztahu k těmto nákladům, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům. V tomto ohledu je zapotřebí uvést, že všechny žádosti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství byly zamítnuty, tj. bylo shledáno, že tyto společnosti nepůsobí v podmínkách tržního hospodářství. Náklady vzniklé těmto společnostem tak nebylo možné použít, protože nevycházejí ze situace, v níž převládají podmínky tržního hospodářství. Na tomto základě byl tento argument odmítnut.

| (89) | Vietnamské společnosti tvrdily, že neodůvodněná byla úprava zohledňující provize, provedená podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Společnosti vysvětlovaly, že spřízněné obchodní firmy sídlící v třetích zemích jsou společnosti existující jen „na papíře“ (tj. společnosti bez zaměstnanců, které nemají žádnou funkci a nevyvíjejí žádnou činnost), které by měly být považovány za jediný hospodářský subjekt s vyvážejícími výrobci ve Vietnamu. Zde je nutné konstatovat, že tyto obchodní firmy vystavují faktury odběratelům ve Společenství a přijímají od nich platby. Dále je třeba uvést, že prodeje prováděné těmito spřízněnými obchodními firmami zahrnují obchodní přirážku. V případech, kdy tyto spřízněné obchodní firmy měly auditované účty, bylo možné zjistit, že tato přirážka je ještě vyšší než částka, o niž byla cena upravena. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto a úprava ponechána na úrovni 5 %, tedy úrovni, jež byla považována za přiměřeně odrážející provize placené nezávislým zprostředkovatelům obchodujícím s dotyčným výrobkem. |
| --- | --- |

(89)

Vietnamské společnosti tvrdily, že neodůvodněná byla úprava zohledňující provize, provedená podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Společnosti vysvětlovaly, že spřízněné obchodní firmy sídlící v třetích zemích jsou společnosti existující jen „na papíře“ (tj. společnosti bez zaměstnanců, které nemají žádnou funkci a nevyvíjejí žádnou činnost), které by měly být považovány za jediný hospodářský subjekt s vyvážejícími výrobci ve Vietnamu. Zde je nutné konstatovat, že tyto obchodní firmy vystavují faktury odběratelům ve Společenství a přijímají od nich platby. Dále je třeba uvést, že prodeje prováděné těmito spřízněnými obchodními firmami zahrnují obchodní přirážku. V případech, kdy tyto spřízněné obchodní firmy měly auditované účty, bylo možné zjistit, že tato přirážka je ještě vyšší než částka, o niž byla cena upravena. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto a úprava ponechána na úrovni 5 %, tedy úrovni, jež byla považována za přiměřeně odrážející provize placené nezávislým zprostředkovatelům obchodujícím s dotyčným výrobkem.

5.   Dumpingové rozpětí

5.1.   ČLR

| (90) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku. Srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou u vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku prokázalo, že během období šetření existovalo dumpingové rozpětí ve výši 36,8 %. Toto dumpingové rozpětí bylo připsáno všem spolupracujícím společnostem, tj. zařazeným i nezařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(90)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku. Srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou u vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku prokázalo, že během období šetření existovalo dumpingové rozpětí ve výši 36,8 %. Toto dumpingové rozpětí bylo připsáno všem spolupracujícím společnostem, tj. zařazeným i nezařazeným do vzorku.

| (91) | Srovnání údajů o vývozu do Společenství, které poskytli spolupracující vyvážející výrobci v ČLR (zařazení i nezařazení do vzorku), s celkovým objemem dovozu podle statistických údajů Eurostatu ukázalo, že míra spolupráce je nízká, protože objem vývozu během období šetření představoval jen 54 % celkového dovozu Společenství z ČLR. Pro objemy vývozu nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců proto byla míra dumpingu stanovena na základě dvou kategorií dotyčného výrobku (viz bod odůvodnění 20) s nejvyšším dumpingovým rozpětím stanoveným u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Tento postup byl považován za správný, protože nebyla zjištěna žádná známka toho, že by některý z nespolupracujících výrobců výrobek dodával s menší mírou dumpingu než vyvážející výrobci zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(91)

Srovnání údajů o vývozu do Společenství, které poskytli spolupracující vyvážející výrobci v ČLR (zařazení i nezařazení do vzorku), s celkovým objemem dovozu podle statistických údajů Eurostatu ukázalo, že míra spolupráce je nízká, protože objem vývozu během období šetření představoval jen 54 % celkového dovozu Společenství z ČLR. Pro objemy vývozu nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců proto byla míra dumpingu stanovena na základě dvou kategorií dotyčného výrobku (viz bod odůvodnění 20) s nejvyšším dumpingovým rozpětím stanoveným u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Tento postup byl považován za správný, protože nebyla zjištěna žádná známka toho, že by některý z nespolupracujících výrobců výrobek dodával s menší mírou dumpingu než vyvážející výrobci zařazení do vzorku.

| (92) | Konečně bylo vypočítáno průměrné celostátní dumpingové rozpětí, přičemž jako váhový faktor byla použita hodnota CIF u každé z obou skupin vývozců, tj. spolupracujících a nespolupracujících. Stanovené celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před clem, činí 48,5 %. |
| --- | --- |

(92)

Konečně bylo vypočítáno průměrné celostátní dumpingové rozpětí, přičemž jako váhový faktor byla použita hodnota CIF u každé z obou skupin vývozců, tj. spolupracujících a nespolupracujících. Stanovené celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před clem, činí 48,5 %.

| (93) | Obchodní komora CCCME prohlásila, že přístup použitý pro určení dumpingového rozpětí nespolupracujících vyvážejících výrobců není konzistentní s metodikou, kterou Komise použila při předchozím šetření týkajícího se přezkumu před pozbytím platnosti ohledně dovozu jízdních kol z Číny, což by mohlo vést k nepřiměřeně umělým výsledkům v rámci jednoho řízení. Pro výpočet dumpingového rozpětí nespolupracujících vyvážejících výrobců byla při předchozím šetření týkajícím se přezkumu před pozbytím platnosti použita metodika vycházející z průměrné vývozní ceny u všech transakcí podle údajů Eurostatu po odečtení vývozu spolupracujících výrobců. CCME dále tvrdila, že při určování celkového dumpingu na základě předpokladu, že nespolupracující společnosti se nedopouštěli dumpingu dotyčného výrobku v menší míře než spolupracující vyvážející výrobci, Komise nevzala v úvahu konkrétní typy výrobku vyvážené nespolupracujícími vyvážejícími výrobci, přestože podle čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního nařízení a odstavce 7 přílohy II antidumpingové dohody WTO by měly být dostupné informace použity se zvláštní obezřetností. |
| --- | --- |

(93)

Obchodní komora CCCME prohlásila, že přístup použitý pro určení dumpingového rozpětí nespolupracujících vyvážejících výrobců není konzistentní s metodikou, kterou Komise použila při předchozím šetření týkajícího se přezkumu před pozbytím platnosti ohledně dovozu jízdních kol z Číny, což by mohlo vést k nepřiměřeně umělým výsledkům v rámci jednoho řízení. Pro výpočet dumpingového rozpětí nespolupracujících vyvážejících výrobců byla při předchozím šetření týkajícím se přezkumu před pozbytím platnosti použita metodika vycházející z průměrné vývozní ceny u všech transakcí podle údajů Eurostatu po odečtení vývozu spolupracujících výrobců. CCME dále tvrdila, že při určování celkového dumpingu na základě předpokladu, že nespolupracující společnosti se nedopouštěli dumpingu dotyčného výrobku v menší míře než spolupracující vyvážející výrobci, Komise nevzala v úvahu konkrétní typy výrobku vyvážené nespolupracujícími vyvážejícími výrobci, přestože podle čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního nařízení a odstavce 7 přílohy II antidumpingové dohody WTO by měly být dostupné informace použity se zvláštní obezřetností.

| (94) | V této souvislosti je nejprve třeba konstatovat, že metodika použitá při předchozím šetření týkajícím se přezkumu před pozbytím platnosti byla považována za vhodnou za účelem stanovení, zda se bude dumping pravděpodobně opakovat. V tomto ohledu příslušné instituce usoudily, že dumpingové rozpětí není nutné stanovovat naprosto přesně, protože se toto rozpětí nebude používat v praxi. Při současném šetření však bylo nutné vypočítat dumpingové rozpětí s větší přesností. Za tímto účelem byly objemy vývozu nespolupracujících čínských výrobců stanoveny s využitím údajů Eurostatu. Pokud jde o vývozní cenu, nebyla čísla z Eurostatu považována za vyhovující zdroj informací, protože konkrétní typy výrobku vyvážené nespolupracujícími společnostmi nebyly známy, a jakékoli srovnání s váženým průměrem běžné hodnoty stanoveným pro srovnatelnou zemi by tedy nezbytně přiměřeným způsobem neodráželo dumpingové rozpětí těchto vývozců. Kromě toho kdyby se použila metodika navrhovaná organizací CCCME, celkové dumpingové rozpětí by bylo podstatně větší, konkrétně více než dvojnásobné. Za vhodnější tedy bylo považováno použití dvou kategorií dotyčného výrobku, u nichž bylo pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku stanoveno největší rozpětí, což je v souladu s čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního nařízení i odstavcem 7 přílohy II antidumpingové dohody WTO. Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(94)

V této souvislosti je nejprve třeba konstatovat, že metodika použitá při předchozím šetření týkajícím se přezkumu před pozbytím platnosti byla považována za vhodnou za účelem stanovení, zda se bude dumping pravděpodobně opakovat. V tomto ohledu příslušné instituce usoudily, že dumpingové rozpětí není nutné stanovovat naprosto přesně, protože se toto rozpětí nebude používat v praxi. Při současném šetření však bylo nutné vypočítat dumpingové rozpětí s větší přesností. Za tímto účelem byly objemy vývozu nespolupracujících čínských výrobců stanoveny s využitím údajů Eurostatu. Pokud jde o vývozní cenu, nebyla čísla z Eurostatu považována za vyhovující zdroj informací, protože konkrétní typy výrobku vyvážené nespolupracujícími společnostmi nebyly známy, a jakékoli srovnání s váženým průměrem běžné hodnoty stanoveným pro srovnatelnou zemi by tedy nezbytně přiměřeným způsobem neodráželo dumpingové rozpětí těchto vývozců. Kromě toho kdyby se použila metodika navrhovaná organizací CCCME, celkové dumpingové rozpětí by bylo podstatně větší, konkrétně více než dvojnásobné. Za vhodnější tedy bylo považováno použití dvou kategorií dotyčného výrobku, u nichž bylo pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku stanoveno největší rozpětí, což je v souladu s čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního nařízení i odstavcem 7 přílohy II antidumpingové dohody WTO. Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut.

5.2.   Vietnam

| (95) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku. Ze srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny u vietnamského vyvážejícího výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, vyplynula existence dumpingového rozpětí v období šetření, a to ve výši 15,8 %. |
| --- | --- |

(95)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku. Ze srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny u vietnamského vyvážejícího výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, vyplynula existence dumpingového rozpětí v období šetření, a to ve výši 15,8 %.

| (96) | Srovnání údajů o vývozu do Společenství, které poskytli vietnamští vyvážející výrobci, s celkovým objemem dovozu pocházejícího z Vietnamu ukázalo, že míra spolupráce je vysoká, protože objem vývozu během období šetření představoval více než 95 % celkového dovozu Společenství z Vietnamu. |
| --- | --- |

(96)

Srovnání údajů o vývozu do Společenství, které poskytli vietnamští vyvážející výrobci, s celkovým objemem dovozu pocházejícího z Vietnamu ukázalo, že míra spolupráce je vysoká, protože objem vývozu během období šetření představoval více než 95 % celkového dovozu Společenství z Vietnamu.

| (97) | Jelikož byla míra spolupráce vysoká, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 96, bylo průměrné celostátní dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí těch spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení a jejichž informace o vývozních cenách bylo možné považovat za spolehlivé, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 85. Celostátní dumpingové rozpětí ve výši 34,5 %, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před clem, bylo tedy připsáno všem ostatním vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu. |
| --- | --- |

(97)

Jelikož byla míra spolupráce vysoká, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 96, bylo průměrné celostátní dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí těch spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení a jejichž informace o vývozních cenách bylo možné považovat za spolehlivé, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 85. Celostátní dumpingové rozpětí ve výši 34,5 %, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před clem, bylo tedy připsáno všem ostatním vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu.

D.   ÚJMA

1.   Důsledky jednání narušujícího hospodářskou soutěž

| (98) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že dvě dceřinné společnosti, Batavus N.V. a Koga N.V., jednoho z výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, totiž Accell Group N.V., byly pokutovány nizozemskými orgány pro hospodářskou soutěž (7) za účast na jednání narušujícím hospodářskou soutěž. Protiprávní jednání spočívalo v uzavření dohody mezi uvedenými dvěma dceřinými společnostmi, dalšími dvěma výrobci ve Společenství (nezařazenými do vzorku) a společností Giant Europe B.V., společností ve spojení s čínským vývozcem Giant China Co. Ltd. o společných cenících s minimálními cenami jízdních kol (cenový kartel), která byla uplatňována v maloobchodních distribučních kanálech na nizozemském trhu s jízdními koly. Zde je třeba poznamenat, že společnost Accell Group N.V. podala rozklad k nizozemským orgánům pro hospodářskou soutěž proti jeho rozhodnutí o cenovém kartelu. |
| --- | --- |

(98)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že dvě dceřinné společnosti, Batavus N.V. a Koga N.V., jednoho z výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, totiž Accell Group N.V., byly pokutovány nizozemskými orgány pro hospodářskou soutěž (7) za účast na jednání narušujícím hospodářskou soutěž. Protiprávní jednání spočívalo v uzavření dohody mezi uvedenými dvěma dceřinými společnostmi, dalšími dvěma výrobci ve Společenství (nezařazenými do vzorku) a společností Giant Europe B.V., společností ve spojení s čínským vývozcem Giant China Co. Ltd. o společných cenících s minimálními cenami jízdních kol (cenový kartel), která byla uplatňována v maloobchodních distribučních kanálech na nizozemském trhu s jízdními koly. Zde je třeba poznamenat, že společnost Accell Group N.V. podala rozklad k nizozemským orgánům pro hospodářskou soutěž proti jeho rozhodnutí o cenovém kartelu.

| (99) | Cenový kartel se týkal cyklistické sezóny 2001 (1. září 2000 až 31. srpen 2001). Období pro zkoumání dumpingu a způsobené újmy v rámci současných šetření trvalo od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 a zkoumání trendů podstatných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce období šetření. Období, kdy došlo k jednání narušujícímu hospodářskou soutěž, a posuzované období se tedy překrývají. |
| --- | --- |

(99)

Cenový kartel se týkal cyklistické sezóny 2001 (1. září 2000 až 31. srpen 2001). Období pro zkoumání dumpingu a způsobené újmy v rámci současných šetření trvalo od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 a zkoumání trendů podstatných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce období šetření. Období, kdy došlo k jednání narušujícímu hospodářskou soutěž, a posuzované období se tedy překrývají.

| (100) | Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že jednání narušující hospodářskou soutěž mělo během části posuzovaného období určitý vliv na část trhu Společenství, tj. nizozemský trh, a tedy i na ukazatele újmy výrobců ve Společenství zapojených do kartelu. V případech, kdy orgány veřejné moci přijaly rozhodnutí o cenovém kartelu, se obvykle uplatňuje obzvláště opatrný přístup, i když byl proti takovému rozhodnutí použit opravný prostředek, o kterém dosud nebylo rozhodnuto. Aby se zamezilo pochybnostem, zda celkové výsledky společnosti Accell Group N.V, tedy jednoho z výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, nemohly být ovlivněny jednáním narušujícím hospodářskou soutěž některých jeho dceřiných společností, bylo rozhodnuto vyřadit tohoto výrobce z analýzy újmy, a to navzdory zjištění, že na jednání narušujícím hospodářskou soutěž se podílely jen některé členské společnosti skupiny. Pokud jde o jednání narušující hospodářskou soutěž dvou dalších výrobců ve Společenství, kteří se kartelu rovněž účastnili, se uvádí, že nebyli zařazeni do vzorku výrobců ve Společenství. Vzhledem k tomu, že kartel byl založen na společných minimálních cenách, je pravděpodobné, že vliv kartelu na výsledky těchto dvou výrobců by se projevil v jejich cenách a míře zisku. Jelikož u výrobců ve Společenství, kteří nebyli zařazeni do vzorku, se cenové trendy a trendy ziskovosti neposuzovaly, účast těchto dvou společností na kartelu nemá žádný vliv na analýzu újmy. Dále bylo posuzováno, zda jednání narušující hospodářskou soutěž na části trhu Společenství nemohlo mít dopad také na výsledky ostatních výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. Bylo však zjištěno, že činnost těchto výrobců na nizozemském trhu byla během posuzovaného období velmi omezená (méně než 1 % prodaných kusů). Spotřeba na nizozemském trhu kromě toho představuje jen 7 % celkové spotřeby Společenství a kartel navíc trval jen velmi krátkou dobu. Proto není považováno za nutné upravovat závěry o újmě vzhledem k výsledkům těchto ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že jednání narušující hospodářskou soutěž mělo během části posuzovaného období určitý vliv na část trhu Společenství, tj. nizozemský trh, a tedy i na ukazatele újmy výrobců ve Společenství zapojených do kartelu. V případech, kdy orgány veřejné moci přijaly rozhodnutí o cenovém kartelu, se obvykle uplatňuje obzvláště opatrný přístup, i když byl proti takovému rozhodnutí použit opravný prostředek, o kterém dosud nebylo rozhodnuto. Aby se zamezilo pochybnostem, zda celkové výsledky společnosti Accell Group N.V, tedy jednoho z výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, nemohly být ovlivněny jednáním narušujícím hospodářskou soutěž některých jeho dceřiných společností, bylo rozhodnuto vyřadit tohoto výrobce z analýzy újmy, a to navzdory zjištění, že na jednání narušujícím hospodářskou soutěž se podílely jen některé členské společnosti skupiny. Pokud jde o jednání narušující hospodářskou soutěž dvou dalších výrobců ve Společenství, kteří se kartelu rovněž účastnili, se uvádí, že nebyli zařazeni do vzorku výrobců ve Společenství. Vzhledem k tomu, že kartel byl založen na společných minimálních cenách, je pravděpodobné, že vliv kartelu na výsledky těchto dvou výrobců by se projevil v jejich cenách a míře zisku. Jelikož u výrobců ve Společenství, kteří nebyli zařazeni do vzorku, se cenové trendy a trendy ziskovosti neposuzovaly, účast těchto dvou společností na kartelu nemá žádný vliv na analýzu újmy. Dále bylo posuzováno, zda jednání narušující hospodářskou soutěž na části trhu Společenství nemohlo mít dopad také na výsledky ostatních výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. Bylo však zjištěno, že činnost těchto výrobců na nizozemském trhu byla během posuzovaného období velmi omezená (méně než 1 % prodaných kusů). Spotřeba na nizozemském trhu kromě toho představuje jen 7 % celkové spotřeby Společenství a kartel navíc trval jen velmi krátkou dobu. Proto není považováno za nutné upravovat závěry o újmě vzhledem k výsledkům těchto ostatních výrobců.

| (101) | Posouzeno bylo také, zda by byla situace z hlediska újmy podstatně jiná, kdyby analýza újmy zahrnovala i společnost Accell Group N.V. Bylo však zjištěno, že i kdyby se vzaly v úvahu údaje o společnosti Accell Group N.V., trendy újmy by se celkově nelišily od trendů popsaných níže. |
| --- | --- |

(101)

Posouzeno bylo také, zda by byla situace z hlediska újmy podstatně jiná, kdyby analýza újmy zahrnovala i společnost Accell Group N.V. Bylo však zjištěno, že i kdyby se vzaly v úvahu údaje o společnosti Accell Group N.V., trendy újmy by se celkově nelišily od trendů popsaných níže.

| (102) | Kartel existoval v cyklistické sezóně 2001, a účast společnosti Giant Europe B.V. na něm tedy neměla žádný vliv na zjištění o jejím spřízněném vývozci, která se týkala období šetření současného antidumpingového řízení. |
| --- | --- |

(102)

Kartel existoval v cyklistické sezóně 2001, a účast společnosti Giant Europe B.V. na něm tedy neměla žádný vliv na zjištění o jejím spřízněném vývozci, která se týkala období šetření současného antidumpingového řízení.

2.   Výroba ve Společenství

| (103) | V průběhu současného šetření bylo zjištěno, že jízdní kola byla vyráběna těmito společnostmi:






  — | 8 výrobců zařazených do vzorku, |
| --- | --- | --- |

(103)

V průběhu současného šetření bylo zjištěno, že jízdní kola byla vyráběna těmito společnostmi:

—

8 výrobců zařazených do vzorku,

| — | 12 dalších výrobců ve Společenství, kteří také podávali podnět, |
| --- | --- |

—

12 dalších výrobců ve Společenství, kteří také podávali podnět,

| — | 39 dalších výrobců ve Společenství, kteří podnět podpořili. |
| --- | --- |

—

39 dalších výrobců ve Společenství, kteří podnět podpořili.

3.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (104) | Výrobci ve Společenství podávající podnět (zařazení i nezařazení do vzorku) spolu s dalšími výrobci ve Společenství podporujícími podnět (zařazenými i nezařazenými do vzorku), kteří odpovídali v procesu výběru vzorku a deklarovali svou připravenost spolupracovat na šetření, vyrábějí více než 80 % výroby dotyčného výrobku ve Společenství. Proto byl učiněn závěr, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Zbývající výrobci ve Společenství, kteří se k podnětu nepřipojili, proti šetřením nenamítali. Po vyřazení jednoho výrobce (jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 98 až 101) připadalo na výrobce ve Společenství zařazené do vzorku pro daná šetření (dále jen „výrobci zařazení do vzorku“) přibližně 37 % celkové výroby jízdních kol ve Společenství během období šetření. |
| --- | --- |

(104)

Výrobci ve Společenství podávající podnět (zařazení i nezařazení do vzorku) spolu s dalšími výrobci ve Společenství podporujícími podnět (zařazenými i nezařazenými do vzorku), kteří odpovídali v procesu výběru vzorku a deklarovali svou připravenost spolupracovat na šetření, vyrábějí více než 80 % výroby dotyčného výrobku ve Společenství. Proto byl učiněn závěr, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Zbývající výrobci ve Společenství, kteří se k podnětu nepřipojili, proti šetřením nenamítali. Po vyřazení jednoho výrobce (jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 98 až 101) připadalo na výrobce ve Společenství zařazené do vzorku pro daná šetření (dále jen „výrobci zařazení do vzorku“) přibližně 37 % celkové výroby jízdních kol ve Společenství během období šetření.

4.   Spotřeba Společenství

| (105) | Prodej výrobců ve Společenství byl stanoven na základě údajů, které výrobci uvedli v odpovědích na výběrový dotazník, a údajů v podnětu podaném žadatelem. Údaje uvedené v podnětu byly shromážděny od různých sdružení výrobců jízdních kol ve Společenství. |
| --- | --- |

(105)

Prodej výrobců ve Společenství byl stanoven na základě údajů, které výrobci uvedli v odpovědích na výběrový dotazník, a údajů v podnětu podaném žadatelem. Údaje uvedené v podnětu byly shromážděny od různých sdružení výrobců jízdních kol ve Společenství.

| (106) | Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě prodeje všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, odhadnutého podle výše uvedených údajů, s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(106)

Zjevná spotřeba Společenství byla stanovena na základě prodeje všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, odhadnutého podle výše uvedených údajů, s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.

| (107) | Na začátku posuzovaného období spotřeba Společenství poklesla o 10 %, ze 17 348 000 kusů v roce 2000 na 15 695 000 kusů v roce 2002. Poté spotřeba postupně rostla až na 18 037 000 kusů během období šetření. V průběhu celého posuzovaného období spotřeba vzrostla o 4 %. Následující tabulka obsahuje podrobné údaje o spotřebě v kusech.










  Spotřeba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kusy | 17 348 000 | 15 236 000 | 15 695 000 | 17 336 000 | 18 037 000 |
| Index | 100 | 87 | 90 | 100 | 104 |

(107)

Na začátku posuzovaného období spotřeba Společenství poklesla o 10 %, ze 17 348 000 kusů v roce 2000 na 15 695 000 kusů v roce 2002. Poté spotřeba postupně rostla až na 18 037 000 kusů během období šetření. V průběhu celého posuzovaného období spotřeba vzrostla o 4 %. Následující tabulka obsahuje podrobné údaje o spotřebě v kusech.

Spotřeba

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Kusy

17 348 000

15 236 000

15 695 000

17 336 000

18 037 000

Index

100

87

90

100

104

5.   Dovoz jízdních kol z ČLR a Vietnamu

5.1   Souhrnné posouzení

| (108) | Komise dále zvažovala, zda by se účinky dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu (dále jen „dotčené země“) měly posuzovat souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(108)

Komise dále zvažovala, zda by se účinky dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu (dále jen „dotčené země“) měly posuzovat souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (109) | Toto ustanovení stanoví, že účinky dovozu ze dvou či více zemí, které jsou současně předmětem stejného šetření, se posuzují souhrnně, jestliže i) dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, ii) objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a iii) souhrnné posouzení je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Toto ustanovení stanoví, že účinky dovozu ze dvou či více zemí, které jsou současně předmětem stejného šetření, se posuzují souhrnně, jestliže i) dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, ii) objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a iii) souhrnné posouzení je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.

| (110) | Jak je uvedeno výše, současná šetření prokázala, že dumpingová rozpětí stanovená pro ČLR a Vietnam výrazně přesahují nepatrnou úroveň a že objem dovozu z uvedených zemí není zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (jejich podíly na trhu v období šetření dosáhly 4,07 %, respektive 8,7 %). |
| --- | --- |

(110)

Jak je uvedeno výše, současná šetření prokázala, že dumpingová rozpětí stanovená pro ČLR a Vietnam výrazně přesahují nepatrnou úroveň a že objem dovozu z uvedených zemí není zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (jejich podíly na trhu v období šetření dosáhly 4,07 %, respektive 8,7 %).

| (111) | Za účelem rozhodnutí o vhodnosti souhrnného posouzení se zřetelem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství Komise na základě údajů Eurostatu provedla analýzu tržního chování vývozců z hlediska vývozních cen a objemů. |
| --- | --- |

(111)

Za účelem rozhodnutí o vhodnosti souhrnného posouzení se zřetelem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství Komise na základě údajů Eurostatu provedla analýzu tržního chování vývozců z hlediska vývozních cen a objemů.

| (112) | Bylo zjištěno podobné tržní chování výrobců z ČLR a Vietnamu z hlediska vývozních cen. V průběhu celého posuzovaného období uvedené země snížily své průměrné jednotkové prodejní ceny jízdních kol o 22 %, respektive o 52 %. |
| --- | --- |

(112)

Bylo zjištěno podobné tržní chování výrobců z ČLR a Vietnamu z hlediska vývozních cen. V průběhu celého posuzovaného období uvedené země snížily své průměrné jednotkové prodejní ceny jízdních kol o 22 %, respektive o 52 %.

| (113) | Obě země mají podstatný podíl na trhu Společenství, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 110. |
| --- | --- |

(113)

Obě země mají podstatný podíl na trhu Společenství, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 110.

| (114) | Kromě toho bylo zjištěno, že dotyčný výrobek dovážený z ČLR a Vietnamu a dotyčný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství je třeba považovat za obdobné z hlediska zaměnitelnosti a nahraditelnosti, jak je vysvětleno výše (viz bod odůvodnění 19 a dále), takže si tyto výrobky konkurují v rámci jednotlivých typů. |
| --- | --- |

(114)

Kromě toho bylo zjištěno, že dotyčný výrobek dovážený z ČLR a Vietnamu a dotyčný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství je třeba považovat za obdobné z hlediska zaměnitelnosti a nahraditelnosti, jak je vysvětleno výše (viz bod odůvodnění 19 a dále), takže si tyto výrobky konkurují v rámci jednotlivých typů.

| (115) | Bylo tedy stanoveno, že vývozy dotyčného výrobku z dotčených zemí konkurují jízdním kolům vyráběným výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(115)

Bylo tedy stanoveno, že vývozy dotyčného výrobku z dotčených zemí konkurují jízdním kolům vyráběným výrobním odvětvím Společenství.

| (116) | Po zveřejnění konečných závěrů prohlásily některé zúčastněné strany, že souhrnné posouzení není odůvodněné, protože modely jízdních kol dovážené z ČLR se liší od modelů dovážených z Vietnamu. Při srovnání dovážených výrobků model po modelu však bylo zjištěno, že existuje podstatná shoda nejen mezi jízdními koly z ČLR a Vietnamu a koly, která vyrábějí výrobci ve Společenství zařazení do vzorku, ale také mezi modely dováženými z ČLR a modely dováženými z Vietnamu. Dále bylo uváděno, že vietnamští vývozci svá jízdní kola prodávají v jiných segmentech trhu než vývozci z ČLR a výrobci ve Společenství, což odůvodňuje odlišné ceny. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými důkazy. Navíc se zdá, že v některých členských státech, kde má dovoz z Vietnamu významný podíl na trhu, jsou vietnamská jízdní kola zastoupena v nejrůznějších segmentech trhu. Obě tvrzení proto byla odmítnuta. |
| --- | --- |

(116)

Po zveřejnění konečných závěrů prohlásily některé zúčastněné strany, že souhrnné posouzení není odůvodněné, protože modely jízdních kol dovážené z ČLR se liší od modelů dovážených z Vietnamu. Při srovnání dovážených výrobků model po modelu však bylo zjištěno, že existuje podstatná shoda nejen mezi jízdními koly z ČLR a Vietnamu a koly, která vyrábějí výrobci ve Společenství zařazení do vzorku, ale také mezi modely dováženými z ČLR a modely dováženými z Vietnamu. Dále bylo uváděno, že vietnamští vývozci svá jízdní kola prodávají v jiných segmentech trhu než vývozci z ČLR a výrobci ve Společenství, což odůvodňuje odlišné ceny. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými důkazy. Navíc se zdá, že v některých členských státech, kde má dovoz z Vietnamu významný podíl na trhu, jsou vietnamská jízdní kola zastoupena v nejrůznějších segmentech trhu. Obě tvrzení proto byla odmítnuta.

| (117) | Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu. |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu.

5.2   Objem dumpingových dovozů jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu a jejich podíl na trhu

| (118) | Objem dovozu dotyčného výrobku byl stanoven podle statistických informací Eurostatu. Počet jízdních kol pocházejících a dovezených z ČLR mezi rokem 2000 a obdobím šetření vzrostl o 472 %. Dovoz jízdních kol z ČLR během období šetření byl více než 55krát vyšší než během období šetření předchozího šetření (1. září 1997 až 31. srpna 1998), kdy bylo dovezeno 13 651 jízdních kol. Dovoz jízdních kol pocházejících z Vietnamu mezi rokem 2000 a obdobím šetření stoupl o 413 %. Souhrnně dovoz z obou zemí vzrostl z 435 373 kusů v roce 2000 na 2 311 638 kusů v období šetření, což je nárůst o 431 %. |
| --- | --- |

(118)

Objem dovozu dotyčného výrobku byl stanoven podle statistických informací Eurostatu. Počet jízdních kol pocházejících a dovezených z ČLR mezi rokem 2000 a obdobím šetření vzrostl o 472 %. Dovoz jízdních kol z ČLR během období šetření byl více než 55krát vyšší než během období šetření předchozího šetření (1. září 1997 až 31. srpna 1998), kdy bylo dovezeno 13 651 jízdních kol. Dovoz jízdních kol pocházejících z Vietnamu mezi rokem 2000 a obdobím šetření stoupl o 413 %. Souhrnně dovoz z obou zemí vzrostl z 435 373 kusů v roce 2000 na 2 311 638 kusů v období šetření, což je nárůst o 431 %.

| (119) | Jelikož spotřeba během posuzovaného období stoupla pouze o 4 %, podíl dovozů dotyčného výrobku pocházejících z ČLR na trhu vzrostl z 0,73 % v roce 2000 na 4,07 % v období šetření a podíl dovozů z Vietnamu se zvýšil z 1,77 % v roce 2000 na 8,70 % v období šetření. Jejich souhrnný podíl na trhu se následkem toho zvýšil z 2,50 % v roce 2000 na 12,77 % v období šetření. |
| --- | --- |

(119)

Jelikož spotřeba během posuzovaného období stoupla pouze o 4 %, podíl dovozů dotyčného výrobku pocházejících z ČLR na trhu vzrostl z 0,73 % v roce 2000 na 4,07 % v období šetření a podíl dovozů z Vietnamu se zvýšil z 1,77 % v roce 2000 na 8,70 % v období šetření. Jejich souhrnný podíl na trhu se následkem toho zvýšil z 2,50 % v roce 2000 na 12,77 % v období šetření.

| (120) | Následující tabulky ukazují vývoj dovozu a podílu na trhu u jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu během posuzovaného období:










  Dovoz ČLR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (kusy) | 128 091 | 257 728 | 561 706 | 707 351 | 733 901 |
| Index | 100 | 201 | 438 | 552 | 572 |
| Podíl na trhu v % | 0,73 | 1,68 | 3,58 | 4,08 | 4,07 |
| Dovoz Vietnam | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| Objem (kusy) | 307 282 | 586 051 | 766 680 | 1 457 245 | 1 577 737 |
| Index | 100 | 191 | 250 | 474 | 513 |
| Podíl na trhu v % | 1,77 | 3,84 | 4,88 | 8,40 | 8,70 |

(120)

Následující tabulky ukazují vývoj dovozu a podílu na trhu u jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu během posuzovaného období:

Dovoz ČLR

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Objem (kusy)

128 091

257 728

561 706

707 351

733 901

Index

100

201

438

552

572

Podíl na trhu v %

0,73

1,68

3,58

4,08

4,07

Dovoz Vietnam

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Objem (kusy)

307 282

586 051

766 680

1 457 245

1 577 737

Index

100

191

250

474

513

Podíl na trhu v %

1,77

3,84

4,88

8,40

8,70

| Souhrnný dovoz | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (kusy) | 435 373 | 843 779 | 1 328 386 | 2 164 596 | 2 311 638 |
| Index | 100 | 194 | 305 | 497 | 531 |
| Podíl na trhu v % | 2,50 | 5,52 | 8,46 | 12,48 | 12,77 |
| Index | 100 | 220 | 338 | 499 | 510 |

Souhrnný dovoz

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Objem (kusy)

435 373

843 779

1 328 386

2 164 596

2 311 638

Index

100

194

305

497

531

Podíl na trhu v %

2,50

5,52

8,46

12,48

12,77

Index

100

220

338

499

510

6.   Ceny dotčených dovozů

a)   Vývoj cen

| (121) | Pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů mezi rokem 2000 a obdobím šetření bylo údaje Eurostatu možné využít jen v omezené míře, a to z těchto důvodů:
  Bylo zjištěno, že dovozní ceny odvozené z údajů Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi různými typy dotyčného výrobku. Průměrné ceny pro jednotlivé země jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byly dovozy od spolupracujících vývozců porovnávány model po modelu, šetření ukázalo, že i v rámci stejných typů výrobku a modelů existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých komponentách jízdních kol. Dále bylo zjištěno, že dovozní ceny vycházející z typů výrobku zjištěných u spolupracujících vývozců věrně odrážejí cenové rozdíly mezi jízdními koly pocházejícími z ČLR a Vietnamu na jedné straně a výrobním odvětvím Společenství na straně druhé. V důsledku toho jsou ceny uváděné Eurostatem pro účely tohoto šetření neprůkazné. Dovozní ceny pro ČLR a Vietnam podle Eurostatu mohou posloužit jen jako ukazatel cenových trendů u jednotlivých zemí, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Společenstvím. |
| --- | --- |

(121)

Pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů mezi rokem 2000 a obdobím šetření bylo údaje Eurostatu možné využít jen v omezené míře, a to z těchto důvodů:

Bylo zjištěno, že dovozní ceny odvozené z údajů Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi různými typy dotyčného výrobku. Průměrné ceny pro jednotlivé země jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byly dovozy od spolupracujících vývozců porovnávány model po modelu, šetření ukázalo, že i v rámci stejných typů výrobku a modelů existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých komponentách jízdních kol. Dále bylo zjištěno, že dovozní ceny vycházející z typů výrobku zjištěných u spolupracujících vývozců věrně odrážejí cenové rozdíly mezi jízdními koly pocházejícími z ČLR a Vietnamu na jedné straně a výrobním odvětvím Společenství na straně druhé. V důsledku toho jsou ceny uváděné Eurostatem pro účely tohoto šetření neprůkazné. Dovozní ceny pro ČLR a Vietnam podle Eurostatu mohou posloužit jen jako ukazatel cenových trendů u jednotlivých zemí, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Společenstvím.

| (122) | Podle údajů Eurostatu se vážený průměr dovozních cen, dále udávaný ve formě indexu, mezi rokem 2000 a obdobím šetření snížil o 22 % u dovozu z ČLR a o 52 % u dovozu z Vietnamu. Souhrnně poklesly průměrné prodejní ceny o 50 %. Podrobné informace jsou uvedeny v tabulce:










  Dovozní ceny | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (ČLR) | | | | | |
| Index | 100 | 83 | 70 | 75 | 78 |
| (Vietnam) | | | | | |
| Index | 100 | 82 | 71 | 49 | 48 |
| (Souhrn) | | | | | |
| Index | 100 | 81 | 62 | 50 | 50 |

(122)

Podle údajů Eurostatu se vážený průměr dovozních cen, dále udávaný ve formě indexu, mezi rokem 2000 a obdobím šetření snížil o 22 % u dovozu z ČLR a o 52 % u dovozu z Vietnamu. Souhrnně poklesly průměrné prodejní ceny o 50 %. Podrobné informace jsou uvedeny v tabulce:

Dovozní ceny

2000

2001

2002

2003

Období šetření

(ČLR)

Index

100

83

70

75

78

(Vietnam)

Index

100

82

71

49

48

(Souhrn)

Index

100

81

62

50

50

b)   Cenové podbízení

| (123) | Pro účely stanovení cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu vycházela analýza Komise z informací předložených v průběhu šetření vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku. Tato analýza brala v úvahu skutečné vývozní ceny vyvážejících výrobců (ceny CIF na hranice Společenství), v případě ČLR jak s antidumpingovým clem, tak bez něho. Za relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly považovány ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň cen ze závodu. Se zohledněním různých typů výrobku definovaných v dotazníku existovalo v období šetření v případě ČLR rozpětí cenového podbízení ve výši 53 % bez antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem. U dovozu z Vietnamu se rozpětí cenového podbízení pohybovalo mezi 25 a 60 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vážené průměry prodejních cen výrobků z ČLR a Vietnamu vycházející z typů výrobku jsou podstatně vyšší než dovozní ceny podle údajů Eurostatu. Tato skutečnost potvrzuje závěr v bodu odůvodnění 121, totiž že skladba sortimentu zjevně ovlivňuje prodejní ceny v mezistátním obchodu. |
| --- | --- |

(123)

Pro účely stanovení cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu vycházela analýza Komise z informací předložených v průběhu šetření vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku. Tato analýza brala v úvahu skutečné vývozní ceny vyvážejících výrobců (ceny CIF na hranice Společenství), v případě ČLR jak s antidumpingovým clem, tak bez něho. Za relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly považovány ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň cen ze závodu. Se zohledněním různých typů výrobku definovaných v dotazníku existovalo v období šetření v případě ČLR rozpětí cenového podbízení ve výši 53 % bez antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem. U dovozu z Vietnamu se rozpětí cenového podbízení pohybovalo mezi 25 a 60 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vážené průměry prodejních cen výrobků z ČLR a Vietnamu vycházející z typů výrobku jsou podstatně vyšší než dovozní ceny podle údajů Eurostatu. Tato skutečnost potvrzuje závěr v bodu odůvodnění 121, totiž že skladba sortimentu zjevně ovlivňuje prodejní ceny v mezistátním obchodu.

7.   Stav výrobního odvětví Společenství

| (124) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Společenství. Tato analýza se týkala společností zařazených do vzorku, které jsou uvedeny v bodu odůvodnění 15 s výjimkou společnosti, na niž odkazuje bod odůvodnění 100. Nicméně v zájmu úplného popisu stavu výrobního odvětví Společenství jsou v případě ukazatelů, u nichž jsou k dispozici spolehlivé informace pro výrobní odvětví Společenství jako celek, tyto informace také uvedeny níže. Výsledky výrobního odvětví měřené činiteli, jako jsou ceny, mzdy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál, tak byly stanoveny na základě informací od společností zařazených do vzorku. Činitele újmy, jako je podíl na trhu, objem prodeje a výroba, pak byly stanoveny pro celé výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(124)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Společenství. Tato analýza se týkala společností zařazených do vzorku, které jsou uvedeny v bodu odůvodnění 15 s výjimkou společnosti, na niž odkazuje bod odůvodnění 100. Nicméně v zájmu úplného popisu stavu výrobního odvětví Společenství jsou v případě ukazatelů, u nichž jsou k dispozici spolehlivé informace pro výrobní odvětví Společenství jako celek, tyto informace také uvedeny níže. Výsledky výrobního odvětví měřené činiteli, jako jsou ceny, mzdy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál, tak byly stanoveny na základě informací od společností zařazených do vzorku. Činitele újmy, jako je podíl na trhu, objem prodeje a výroba, pak byly stanoveny pro celé výrobní odvětví Společenství.

| (125) | Některé zúčastněné strany prohlašovaly, že při analýze ukazatelů újmy by se měly brát v úvahu jen společnosti zařazené do vzorku. V antidumpingových řízeních se postupuje obvykle tak, že se analyzují činitele újmy pro celé výrobní odvětví Společenství. Ovšem v případech, kdy se výrobní odvětví skládá z velkého počtu výrobců, použije se vzorek. Vzorek se vybírá proto, aby bylo možné shromáždit a ověřit podrobné údaje, což je ve stanovené lhůtě možné jen u omezeného počtu výrobců. Tyto údaje se týkají takových činitelů, jako jsou ceny, mzdy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál, kde by ověření údajů pro celé výrobní odvětví nebylo ve stanovené lhůtě proveditelné. Údaje o dalších činitelích, jako je podíl na trhu, objem prodeje a výroba, jsou obvykle snadno dostupné pro celé výrobní odvětví. Založit analýzu újmy pouze na údajích od výrobců zařazených do vzorku by znamenalo pominout užitečné údaje od ostatních výrobců, a tedy provést neúplné posouzení. V zájmu co nejúplnějšího posouzení, které bylo v dané stanovené lhůtě možné, proto byly v tomto případě sebrané a ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku, které se týkají trendů vývoje všech činitelů újmy, doplněny o informace o celém výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(125)

Některé zúčastněné strany prohlašovaly, že při analýze ukazatelů újmy by se měly brát v úvahu jen společnosti zařazené do vzorku. V antidumpingových řízeních se postupuje obvykle tak, že se analyzují činitele újmy pro celé výrobní odvětví Společenství. Ovšem v případech, kdy se výrobní odvětví skládá z velkého počtu výrobců, použije se vzorek. Vzorek se vybírá proto, aby bylo možné shromáždit a ověřit podrobné údaje, což je ve stanovené lhůtě možné jen u omezeného počtu výrobců. Tyto údaje se týkají takových činitelů, jako jsou ceny, mzdy, investice, zisk, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál, kde by ověření údajů pro celé výrobní odvětví nebylo ve stanovené lhůtě proveditelné. Údaje o dalších činitelích, jako je podíl na trhu, objem prodeje a výroba, jsou obvykle snadno dostupné pro celé výrobní odvětví. Založit analýzu újmy pouze na údajích od výrobců zařazených do vzorku by znamenalo pominout užitečné údaje od ostatních výrobců, a tedy provést neúplné posouzení. V zájmu co nejúplnějšího posouzení, které bylo v dané stanovené lhůtě možné, proto byly v tomto případě sebrané a ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku, které se týkají trendů vývoje všech činitelů újmy, doplněny o informace o celém výrobním odvětví.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (126) | Mezi rokem 2000 a obdobím šetření zvýšili výrobci zařazení do vzorku výrobu obdobného výrobku o 17 %. V průběhu posuzovaného období byla výrobní kapacita zvýšena celkem o 18 %. |
| --- | --- |

(126)

Mezi rokem 2000 a obdobím šetření zvýšili výrobci zařazení do vzorku výrobu obdobného výrobku o 17 %. V průběhu posuzovaného období byla výrobní kapacita zvýšena celkem o 18 %.

| (127) | Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období stabilní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:










  Výroba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | 3 231 842 | 3 193 497 | 3 222 858 | 3 718 918 | 3 788 660 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 115 | 117 |
| Výrobní kapacita | 4 033 737 | 4 125 649 | 4 339 273 | 4 613 939 | 4 779 632 |
| Index | 100 | 102 | 108 | 114 | 118 |
| Využití kapacity | 80,1 % | 77,4 % | 74,3 % | 80,6 % | 79,3 % |
| Index | 100 | 97 | 93 | 101 | 99 |

(127)

Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období stabilní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:

Výroba

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Výroba

3 231 842

3 193 497

3 222 858

3 718 918

3 788 660

Index

100

99

100

115

117

Výrobní kapacita

4 033 737

4 125 649

4 339 273

4 613 939

4 779 632

Index

100

102

108

114

118

Využití kapacity

80,1 %

77,4 %

74,3 %

80,6 %

79,3 %

Index

100

97

93

101

99

| (128) | Šetření ukázalo, že celkové zvýšení výrobní kapacity bylo výsledkem investic do nových výrobních linek a také restrukturalizace v rámci skupin společností. Skutečnost, že výrobci zařazení do vzorku všeobecně zvýšili výrobu, vyplývá také z toho, že několik jiných výrobců ve Společenství ukončilo výrobu nebo snížilo svou kapacitu. Trend růstu výroby a výrobní kapacity u společností zařazených do vzorku je ovšem třeba posuzovat ve světle výsledků všech výrobců ve Společenství. Vezme-li se v potaz celková výroba všech výrobců ve Společenství, projeví se trend poklesu výroby. Podrobné údaje obsahuje tato tabulka:










  Výroba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | 12 700 000 | 11 028 000 | 10 083 000 | 10 165 000 | 10 160 000 |
| Index | 100 | 87 | 79 | 80 | 80 |

(128)

Šetření ukázalo, že celkové zvýšení výrobní kapacity bylo výsledkem investic do nových výrobních linek a také restrukturalizace v rámci skupin společností. Skutečnost, že výrobci zařazení do vzorku všeobecně zvýšili výrobu, vyplývá také z toho, že několik jiných výrobců ve Společenství ukončilo výrobu nebo snížilo svou kapacitu. Trend růstu výroby a výrobní kapacity u společností zařazených do vzorku je ovšem třeba posuzovat ve světle výsledků všech výrobců ve Společenství. Vezme-li se v potaz celková výroba všech výrobců ve Společenství, projeví se trend poklesu výroby. Podrobné údaje obsahuje tato tabulka:

Výroba

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Výroba

12 700 000

11 028 000

10 083 000

10 165 000

10 160 000

Index

100

87

79

80

80

b)   Zásoby

| (129) | Vinou vnitřní reorganizace nemohl jeden z výrobců předložit konzistentní informace o zásobách za léta 2000 a 2001. Při provádění analýzy zásob v posuzovaném období tedy bylo nutné údaje od této společnosti vyřadit. |
| --- | --- |

(129)

Vinou vnitřní reorganizace nemohl jeden z výrobců předložit konzistentní informace o zásobách za léta 2000 a 2001. Při provádění analýzy zásob v posuzovaném období tedy bylo nutné údaje od této společnosti vyřadit.

| (130) | Za analyzované období vzrostly zásoby jízdních kol z 219 370 kusů v roce 2000 na 362 095 kusů v období šetření, tedy o 65 %. Hlavní nárůst, který proběhl během roku 2003 a období šetření, byl důsledkem skutečnosti, že se jeden z výrobců zařazených do vzorku připravoval na velmi velkou dodávku, kterou měl uskutečnit těsně po skončení období šetření. Nárůst úrovně zásob tedy nutně neznamená zhoršení situace výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o tento konkrétní aspekt. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:










  Zásoby | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kusy | 219 370 | 206 854 | 210 968 | 317 345 | 362 095 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 145 | 165 |

(130)

Za analyzované období vzrostly zásoby jízdních kol z 219 370 kusů v roce 2000 na 362 095 kusů v období šetření, tedy o 65 %. Hlavní nárůst, který proběhl během roku 2003 a období šetření, byl důsledkem skutečnosti, že se jeden z výrobců zařazených do vzorku připravoval na velmi velkou dodávku, kterou měl uskutečnit těsně po skončení období šetření. Nárůst úrovně zásob tedy nutně neznamená zhoršení situace výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o tento konkrétní aspekt. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:

Zásoby

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Kusy

219 370

206 854

210 968

317 345

362 095

Index

100

94

96

145

165

c)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (131) | Během posuzovaného období výrobci zařazení do vzorku stabilně zvyšovali prodej svých jízdních kol na trhu Společenství, a to z 3 156 451 kusů v roce 2000 na 3 683 176 kusů v období šetření, což představuje celkový nárůst o 17 %. Obdobně zvýšili výrobci zařazení do vzorku svůj podíl na trhu z 18 % v roce 2000 na 20 % v období šetření. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku – prodej (v kusech) | 3 156 451 | 3 241 830 | 3 203 020 | 3 600 670 | 3 683 176 |
| Index | 100 | 103 | 101 | 114 | 117 |
| Výrobci zařazení do vzorku – podíl na trhu | 18 % | 21 % | 20 % | 20 % | 20 % |

(131)

Během posuzovaného období výrobci zařazení do vzorku stabilně zvyšovali prodej svých jízdních kol na trhu Společenství, a to z 3 156 451 kusů v roce 2000 na 3 683 176 kusů v období šetření, což představuje celkový nárůst o 17 %. Obdobně zvýšili výrobci zařazení do vzorku svůj podíl na trhu z 18 % v roce 2000 na 20 % v období šetření. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Výrobci zařazení do vzorku – prodej (v kusech)

3 156 451

3 241 830

3 203 020

3 600 670

3 683 176

Index

100

103

101

114

117

Výrobci zařazení do vzorku – podíl na trhu

18 %

21 %

20 %

20 %

20 %

| (132) | Tento trend je však třeba vnímat ve světle výsledků všech výrobců ve Společenství. Vezme-li se v úvahu prodej všech výrobců ve Společenství, ukáže se celkový pokles prodeje. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všichni výrobci ve Společenství – prodej | 11 718 000 | 10 035 000 | 9 175 000 | 9 100 000 | 9 300 000 |
| Index | 100 | 86 | 78 | 78 | 79 |
| Podíl na trhu | 67 % | 66 % | 58 % | 52 % | 51 % |

(132)

Tento trend je však třeba vnímat ve světle výsledků všech výrobců ve Společenství. Vezme-li se v úvahu prodej všech výrobců ve Společenství, ukáže se celkový pokles prodeje. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Všichni výrobci ve Společenství – prodej

11 718 000

10 035 000

9 175 000

9 100 000

9 300 000

Index

100

86

78

78

79

Podíl na trhu

67 %

66 %

58 %

52 %

51 %

d)   Prodejní ceny a náklady

| (133) | Šetření ukázalo, že si výrobci zařazení do vzorku zachovali svou skladbu sortimentu, zejména v kategoriích A, B a C. Kromě toho rozšířili svou prodejní činnost vůči velkým obchodním domům a supermarketům, což platilo v menší míře v případě jednotlivých prodejců/maloobchodníků, kde byli výrobci zařazení do vzorku výrazně zastoupeni již dříve, a to prostřednictvím vyšší kategorie svých výrobků. Velké obchodní domy posílily svou přítomnost na trhu s jízdními koly. To mělo vliv i na konečné spotřebitele, protože v obchodních domech se tyto výrobky obvykle prodávají za nižší ceny než u jednotlivých maloobchodníků. V zájmu udržení své přítomnosti na masovém trhu byli výrobci zařazení do vzorku nuceni vyrovnávat nižší ceny vyššími objemy. |
| --- | --- |

(133)

Šetření ukázalo, že si výrobci zařazení do vzorku zachovali svou skladbu sortimentu, zejména v kategoriích A, B a C. Kromě toho rozšířili svou prodejní činnost vůči velkým obchodním domům a supermarketům, což platilo v menší míře v případě jednotlivých prodejců/maloobchodníků, kde byli výrobci zařazení do vzorku výrazně zastoupeni již dříve, a to prostřednictvím vyšší kategorie svých výrobků. Velké obchodní domy posílily svou přítomnost na trhu s jízdními koly. To mělo vliv i na konečné spotřebitele, protože v obchodních domech se tyto výrobky obvykle prodávají za nižší ceny než u jednotlivých maloobchodníků. V zájmu udržení své přítomnosti na masovém trhu byli výrobci zařazení do vzorku nuceni vyrovnávat nižší ceny vyššími objemy.

| (134) | Vážený průměr prodejních cen jízdních kol v jednotkovém vyjádření poklesl ze 124 EUR v roce 2000 na 115 EUR v roce 2003, tedy o 7 %. Během období šetření se však průměrná cena zvýšila na 122 EUR. Za celé posuzované období došlo k poklesu o 2 %.










  Prodejní ceny | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní ceny (v EUR za kus) | 124 | 127 | 120 | 115 | 122 |
| Index | 100 | 103 | 97 | 93 | 98 |

(134)

Vážený průměr prodejních cen jízdních kol v jednotkovém vyjádření poklesl ze 124 EUR v roce 2000 na 115 EUR v roce 2003, tedy o 7 %. Během období šetření se však průměrná cena zvýšila na 122 EUR. Za celé posuzované období došlo k poklesu o 2 %.

Prodejní ceny

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Prodejní ceny (v EUR za kus)

124

127

120

115

122

Index

100

103

97

93

98

| (135) | Výrobní náklady byly vypočítány na základě váženého průměru nákladů u všech typů obdobného výrobku vyráběných výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(135)

Výrobní náklady byly vypočítány na základě váženého průměru nákladů u všech typů obdobného výrobku vyráběných výrobci zařazenými do vzorku.

| (136) | Mezi lety 2000 a 2001 vzrostly výrobní náklady ze 119 EUR na 122 EUR, tedy celkem o 2 %. Poté se výrobní náklady snížily na 110 EUR v roce 2003, což byl pokles o 9 % oproti roku 2001. Během období šetření se výrobní náklady zvýšily na 117 EUR. Za celé sledované období tak výrobní náklady poklesly o 2 %. Tento pokles byl způsoben především zavedením efektivnějších montážních linek a skutečností, že díly dříve vyráběné samotnými výrobci zařazenými do vzorku, například rámy, byly nahrazeny levnějšími díly z dovozu.










  Náklady | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR) | 119 | 122 | 115 | 110 | 117 |
| Index | 100 | 102 | 97 | 92 | 98 |

(136)

Mezi lety 2000 a 2001 vzrostly výrobní náklady ze 119 EUR na 122 EUR, tedy celkem o 2 %. Poté se výrobní náklady snížily na 110 EUR v roce 2003, což byl pokles o 9 % oproti roku 2001. Během období šetření se výrobní náklady zvýšily na 117 EUR. Za celé sledované období tak výrobní náklady poklesly o 2 %. Tento pokles byl způsoben především zavedením efektivnějších montážních linek a skutečností, že díly dříve vyráběné samotnými výrobci zařazenými do vzorku, například rámy, byly nahrazeny levnějšími díly z dovozu.

Náklady

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Jednotkové výrobní náklady (v EUR)

119

122

115

110

117

Index

100

102

97

92

98

e)   Ziskovost

| (137) | Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku s ohledem na dotyčný výrobek, která činila 3,26 % v prvním roce posuzovaného období, stoupla na 4,08 % v roce 2003. Poté ziskovost poklesla na 3,58 % v období šetření. Celkově míra zisku za posuzované období vzrostla o pouhých 0,32 procentního bodu. |
| --- | --- |

(137)

Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku s ohledem na dotyčný výrobek, která činila 3,26 % v prvním roce posuzovaného období, stoupla na 4,08 % v roce 2003. Poté ziskovost poklesla na 3,58 % v období šetření. Celkově míra zisku za posuzované období vzrostla o pouhých 0,32 procentního bodu.

| (138) | Výše popsaný trend sice ukazuje na částečné zlepšení finanční situace daného výrobního odvětví během posuzovaného období, avšak dosaženou ziskovost je třeba posuzovat vzhledem k předpokládané minimální úrovni, které by odvětví mohlo dosáhnout při neexistenci dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Vietnamu, tj. k 8 % obratu z prodeje jízdních kol, což je úroveň použitá rovněž v předchozím šetření. Jelikož se charakteristiky trhu od předchozího šetření podstatně nezměnily, má se za to, že ziskovost ve výši 8 % stále představuje minimum dosažitelné výrobci na trhu Společenství.










  Ziskovost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost (prodej v ES) | 3,26 % | 3,89 % | 3,50 % | 4,08 % | 3,58 % |
| Index | 100 | 119 | 107 | 125 | 110 |

(138)

Výše popsaný trend sice ukazuje na částečné zlepšení finanční situace daného výrobního odvětví během posuzovaného období, avšak dosaženou ziskovost je třeba posuzovat vzhledem k předpokládané minimální úrovni, které by odvětví mohlo dosáhnout při neexistenci dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Vietnamu, tj. k 8 % obratu z prodeje jízdních kol, což je úroveň použitá rovněž v předchozím šetření. Jelikož se charakteristiky trhu od předchozího šetření podstatně nezměnily, má se za to, že ziskovost ve výši 8 % stále představuje minimum dosažitelné výrobci na trhu Společenství.

Ziskovost

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Ziskovost (prodej v ES)

3,26 %

3,89 %

3,50 %

4,08 %

3,58 %

Index

100

119

107

125

110

| (139) | Několik zúčastněných stran z ČLR prohlašovalo, že se stav výrobního odvětví Společenství od předchozího období šetření, kdy odvětví utrpělo ztrátu ve výši 0,6 %, zlepšil, a že by tedy v současném šetření neměl být stav výrobního odvětví Společenství považován za situaci působící újmu. Jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 137, zisk se sice od předchozího šetření zvýšil, ale stále zůstává hluboko pod hodnotou považovanou za běžnou míru ziskovosti. |
| --- | --- |

(139)

Několik zúčastněných stran z ČLR prohlašovalo, že se stav výrobního odvětví Společenství od předchozího období šetření, kdy odvětví utrpělo ztrátu ve výši 0,6 %, zlepšil, a že by tedy v současném šetření neměl být stav výrobního odvětví Společenství považován za situaci působící újmu. Jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 137, zisk se sice od předchozího šetření zvýšil, ale stále zůstává hluboko pod hodnotou považovanou za běžnou míru ziskovosti.

| (140) | Po zveřejnění konečných závěrů některé zúčastněné strany tvrdily, že ziskovost ve výši 8 %, uvedená v bodu odůvodnění 138, je příliš vysoká a že výrobci zařazení do vzorku již dosahují dostatečně dobrých výsledků včetně stabilní míry zisku. Tyto strany však neuvedly žádné důvody, proč by 8 % neměla být přiměřená úroveň, a neuvedly ani, jaká jiná míra zisku by byla vhodná a proč. Jak se konstatuje v bodu odůvodnění 195, ziskovost ve výši 8 % je minimální míra zisku dosažitelná výrobním odvětvím Společenství při neexistenci dumpingového dovozu. Ačkoli se ziskovost výrobců zařazených do vzorku do určité míry zvýšila, zdaleka ještě není dostatečná pro plné zotavení výrobního odvětví Společenství z dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(140)

Po zveřejnění konečných závěrů některé zúčastněné strany tvrdily, že ziskovost ve výši 8 %, uvedená v bodu odůvodnění 138, je příliš vysoká a že výrobci zařazení do vzorku již dosahují dostatečně dobrých výsledků včetně stabilní míry zisku. Tyto strany však neuvedly žádné důvody, proč by 8 % neměla být přiměřená úroveň, a neuvedly ani, jaká jiná míra zisku by byla vhodná a proč. Jak se konstatuje v bodu odůvodnění 195, ziskovost ve výši 8 % je minimální míra zisku dosažitelná výrobním odvětvím Společenství při neexistenci dumpingového dovozu. Ačkoli se ziskovost výrobců zařazených do vzorku do určité míry zvýšila, zdaleka ještě není dostatečná pro plné zotavení výrobního odvětví Společenství z dumpingu působícího újmu.

f)   Investice a návratnost investic

| (141) | Investice do podnikání s dotyčným výrobkem během posuzovaného období významně vzrostly, z 1 938 556 EUR v roce 2000 na 3 950 636 EUR v období šetření. Zde je třeba poznamenat, že tento podstatný nárůst investic byl způsoben především tím, že jeden z výrobců zařazených do vzorku podstatně zvýšil svou výrobní kapacitu, na což připadlo více než 60 % veškerých investic během daného období. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:










  Investice | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v tis. EUR) | 1 938 | 4 820 | 1 645 | 3 901 | 3 950 |
| Index | 100 | 249 | 85 | 201 | 204 |
| Návratnost investic | 15 % | 30 % | 12 % | 23 % | 24 % |

(141)

Investice do podnikání s dotyčným výrobkem během posuzovaného období významně vzrostly, z 1 938 556 EUR v roce 2000 na 3 950 636 EUR v období šetření. Zde je třeba poznamenat, že tento podstatný nárůst investic byl způsoben především tím, že jeden z výrobců zařazených do vzorku podstatně zvýšil svou výrobní kapacitu, na což připadlo více než 60 % veškerých investic během daného období. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce:

Investice

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Investice (v tis. EUR)

1 938

4 820

1 645

3 901

3 950

Index

100

249

85

201

204

Návratnost investic

15 %

30 %

12 %

23 %

24 %

| (142) | Mezi roky 2000 a 2001 se návratnost investic zvýšila o 15 procentních bodů. V roce 2002 návratnost investic poklesla, ale během roku 2003 opět stoupala a vývoj byl pozitivní i během období šetření, kdy bylo dosaženo návratnosti ve výši 24 %. |
| --- | --- |

(142)

Mezi roky 2000 a 2001 se návratnost investic zvýšila o 15 procentních bodů. V roce 2002 návratnost investic poklesla, ale během roku 2003 opět stoupala a vývoj byl pozitivní i během období šetření, kdy bylo dosaženo návratnosti ve výši 24 %.

g)   Peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál

| (143) | Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se za posuzované období podstatně zvýšil, a to jak v absolutních číslech, tak ve vyjádření jako procento z obratu z prodeje.










  Peněžní tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 10 005 000 | 20 557 000 | 13 425 000 | 20 541 000 | 20 541 000 |
| Index | 100 | 205 | 134 | 205 | 205 |
| Peněžní tok jako procento z obratu | 2,5 % | 4,9 % | 3,5 % | 4,9 % | 4,6 % |

(143)

Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se za posuzované období podstatně zvýšil, a to jak v absolutních číslech, tak ve vyjádření jako procento z obratu z prodeje.

Peněžní tok

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Peněžní tok (v tis. EUR)

10 005 000

20 557 000

13 425 000

20 541 000

20 541 000

Index

100

205

134

205

205

Peněžní tok jako procento z obratu

2,5 %

4,9 %

3,5 %

4,9 %

4,6 %

| (144) | Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál jednak interně (patří-li do skupiny společností), jednak prostřednictvím bankovních úvěrů. V dalších případech za zdroj financování slouží peněžní tok vytvářený danou firmou. Žádný z výrobců zařazených do vzorku neměl výrazné potíže se získáváním kapitálu. |
| --- | --- |

(144)

Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál jednak interně (patří-li do skupiny společností), jednak prostřednictvím bankovních úvěrů. V dalších případech za zdroj financování slouží peněžní tok vytvářený danou firmou. Žádný z výrobců zařazených do vzorku neměl výrazné potíže se získáváním kapitálu.

h)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (145) | Během posuzovaného období se zaměstnanost snížila o 6 %. Vzhledem k výraznému zvýšení výroby za posuzované období lze pokles zaměstnanosti vysvětlit tím, že produktivita, měřená jako výkon na zaměstnance, za posuzované období výrazně stoupla, konkrétně o 24 %.










  Zaměstnanost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 981 | 1 871 | 1 784 | 1 838 | 1 871 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 93 | 94 |
| Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR) | 23 575 | 25 846 | 27 130 | 27 593 | 28 153 |
| Index | 100 | 110 | 115 | 117 | 119 |
| Výroba na zaměstnance (kusy/rok) | 1 631 | 1 707 | 1 807 | 2 023 | 2 025 |
| Index | 100 | 105 | 111 | 124 | 124 |

(145)

Během posuzovaného období se zaměstnanost snížila o 6 %. Vzhledem k výraznému zvýšení výroby za posuzované období lze pokles zaměstnanosti vysvětlit tím, že produktivita, měřená jako výkon na zaměstnance, za posuzované období výrazně stoupla, konkrétně o 24 %.

Zaměstnanost

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Počet zaměstnanců

1 981

1 871

1 784

1 838

1 871

Index

100

94

90

93

94

Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)

23 575

25 846

27 130

27 593

28 153

Index

100

110

115

117

119

Výroba na zaměstnance (kusy/rok)

1 631

1 707

1 807

2 023

2 025

Index

100

105

111

124

124

| (146) | Vezme-li se v úvahu zaměstnanost u všech výrobců ve Společenství, je vidět podobný trend jako v předešlé tabulce, avšak pokles je ještě zřetelnější. Podrobnosti jsou uvedeny v následující tabulce:










  Zaměstnanost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 14 300 | 12 670 | 11 860 | 11 500 | 11 500 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 80 | 80 |

(146)

Vezme-li se v úvahu zaměstnanost u všech výrobců ve Společenství, je vidět podobný trend jako v předešlé tabulce, avšak pokles je ještě zřetelnější. Podrobnosti jsou uvedeny v následující tabulce:

Zaměstnanost

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Počet zaměstnanců

14 300

12 670

11 860

11 500

11 500

Index

100

88

83

80

80

i)   Růst

| (147) | Celkově je nutné konstatovat, že podíl všech výrobců ve Společenství na trhu poklesl o 16 procentních bodů, zatímco úroveň spotřeby se zvýšila o 4 %, což jasně svědčí o tom, že se těmto výrobcům nedaří růst. |
| --- | --- |

(147)

Celkově je nutné konstatovat, že podíl všech výrobců ve Společenství na trhu poklesl o 16 procentních bodů, zatímco úroveň spotřeby se zvýšila o 4 %, což jasně svědčí o tom, že se těmto výrobcům nedaří růst.

j)   Rozsah dumpingu a zotavení z dřívějšího dumpingu

| (148) | Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí zjištěného v období šetření (48,5 % u ČLR a mezi 15,8 a 34,5 % u Vietnamu), jeho dopad na výrobní odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný vzhledem k objemu a cenám zboží dováženého z uvedených dvou zemí. Je třeba konstatovat, že v případě ČLR je rozpětí větší než rozpětí zjištěné při původním šetření. Dále je třeba uvést, že od předchozího šetření vzrostl objem dumpingových dovozů z ČLR. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí zjištěného v období šetření (48,5 % u ČLR a mezi 15,8 a 34,5 % u Vietnamu), jeho dopad na výrobní odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný vzhledem k objemu a cenám zboží dováženého z uvedených dvou zemí. Je třeba konstatovat, že v případě ČLR je rozpětí větší než rozpětí zjištěné při původním šetření. Dále je třeba uvést, že od předchozího šetření vzrostl objem dumpingových dovozů z ČLR.

| (149) | Navzdory očekávání se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu v předpokládané míře, což dosvědčuje zejména pokles prodejních cen, nízká ziskovost a pokles využití kapacity. Výrobní odvětví muselo v posledních letech čelit rostoucím dumpingovým dovozům z ČLR a Vietnamu, které zabránily očekávanému zotavení. |
| --- | --- |

(149)

Navzdory očekávání se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu v předpokládané míře, což dosvědčuje zejména pokles prodejních cen, nízká ziskovost a pokles využití kapacity. Výrobní odvětví muselo v posledních letech čelit rostoucím dumpingovým dovozům z ČLR a Vietnamu, které zabránily očekávanému zotavení.

8.   Závěr o újmě

| (150) | Je třeba konstatovat, že vůči jedné z dotčených zemí již existují platná opatření. Tato opatření měla zřetelný vliv na ukazatele újmy, zvláště v případě výrobců zařazených do vzorku. Těmto výrobcům se totiž navzdory celkovému poklesu výroby ve Společenství podařilo udržet, a dokonce zvýšit výrobu. Výrobci zařazení do vzorku dokázali do určité míry profitovat z existence uvedených opatření, avšak veškeré možnosti jejich dalšího růstu byly oslabeny dumpingovými dovozy. Kromě toho se od zavedení opatření vůči dovozu z ČLR podstatným faktorem s nepříznivým vlivem na výrobní odvětví Společenství stal dovoz z Vietnamu. V období po uložení stávajících opatření na dovoz z ČLR se hospodářská situace výrobců zařazených do vzorku zlepšila z hlediska produktivity, výroby, výrobní kapacity, prodeje i podílu na trhu. To je třeba posuzovat s přihlédnutím k existenci těchto opatření. Prodejní ceny ovšem poklesly a ziskovost zůstala na nízké úrovni navzdory nárůstu prodeje. Kromě toho se zvýšil objem zásob a poklesla zaměstnanost. Příznivé aspekty vývoje uvedené výše tedy nezpochybňují újmu vyplývající z celkové situace, která by byla ještě horší, kdyby neplatila stávající opatření. Tento závěr podporují celkové negativní výsledky výrobců ve Společenství. Celková výroba Společenství totiž poklesla o 20 %, celkový prodej se snížil o 21 % a podíl celého výrobního odvětví Společenství na trhu klesl o 16 %. |
| --- | --- |

(150)

Je třeba konstatovat, že vůči jedné z dotčených zemí již existují platná opatření. Tato opatření měla zřetelný vliv na ukazatele újmy, zvláště v případě výrobců zařazených do vzorku. Těmto výrobcům se totiž navzdory celkovému poklesu výroby ve Společenství podařilo udržet, a dokonce zvýšit výrobu. Výrobci zařazení do vzorku dokázali do určité míry profitovat z existence uvedených opatření, avšak veškeré možnosti jejich dalšího růstu byly oslabeny dumpingovými dovozy. Kromě toho se od zavedení opatření vůči dovozu z ČLR podstatným faktorem s nepříznivým vlivem na výrobní odvětví Společenství stal dovoz z Vietnamu. V období po uložení stávajících opatření na dovoz z ČLR se hospodářská situace výrobců zařazených do vzorku zlepšila z hlediska produktivity, výroby, výrobní kapacity, prodeje i podílu na trhu. To je třeba posuzovat s přihlédnutím k existenci těchto opatření. Prodejní ceny ovšem poklesly a ziskovost zůstala na nízké úrovni navzdory nárůstu prodeje. Kromě toho se zvýšil objem zásob a poklesla zaměstnanost. Příznivé aspekty vývoje uvedené výše tedy nezpochybňují újmu vyplývající z celkové situace, která by byla ještě horší, kdyby neplatila stávající opatření. Tento závěr podporují celkové negativní výsledky výrobců ve Společenství. Celková výroba Společenství totiž poklesla o 20 %, celkový prodej se snížil o 21 % a podíl celého výrobního odvětví Společenství na trhu klesl o 16 %.

| (151) | Objem dovozu z ČLR a Vietnamu značně vzrostl jak v absolutních číslech, tak z hlediska podílu na trhu. Během posuzovaného období tyto země zvýšily svůj podíl na trhu o 10,3 procentního bodu. Mimo to se za posuzované období značně snížil vážený průměr dovozních cen, což vyústilo ve významnou úroveň cenového podbízení v období šetření. |
| --- | --- |

(151)

Objem dovozu z ČLR a Vietnamu značně vzrostl jak v absolutních číslech, tak z hlediska podílu na trhu. Během posuzovaného období tyto země zvýšily svůj podíl na trhu o 10,3 procentního bodu. Mimo to se za posuzované období značně snížil vážený průměr dovozních cen, což vyústilo ve významnou úroveň cenového podbízení v období šetření.

| (152) | Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek se i nadále nachází ve zranitelné hospodářské situaci a že trpí podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(152)

Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek se i nadále nachází ve zranitelné hospodářské situaci a že trpí podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

| (153) | V souladu s výše uvedenými závěry se situace z hlediska újmy u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku poněkud liší od situace všech výrobců ve Společenství. To je však třeba posuzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že výrobci vybraní do vzorku jsou společnosti s největším objemem výroby a prodeje jízdních kol, které díky úsporám z rozsahu dokázaly částečně překonat účinky dumpingových dovozů. Navzdory těmto výhodám zůstávají i výrobci zařazení do vzorku ve zranitelné situaci, což odráží stav výrobního odvětví Společenství jako celku. |
| --- | --- |

(153)

V souladu s výše uvedenými závěry se situace z hlediska újmy u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku poněkud liší od situace všech výrobců ve Společenství. To je však třeba posuzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že výrobci vybraní do vzorku jsou společnosti s největším objemem výroby a prodeje jízdních kol, které díky úsporám z rozsahu dokázaly částečně překonat účinky dumpingových dovozů. Navzdory těmto výhodám zůstávají i výrobci zařazení do vzorku ve zranitelné situaci, což odráží stav výrobního odvětví Společenství jako celku.

E.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY

| (154) | Ve vztahu k dovozu z ČLR byla v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedena analýza zjišťující, zda se podstatně změnily okolnosti ohledně dumpingu a jím způsobované újmy a zda lze případnou změnu rozumně označit za trvalou. |
| --- | --- |

(154)

Ve vztahu k dovozu z ČLR byla v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedena analýza zjišťující, zda se podstatně změnily okolnosti ohledně dumpingu a jím způsobované újmy a zda lze případnou změnu rozumně označit za trvalou.

| (155) | Srovnáním běžných hodnot a vývozních cen zjištěných v rámci předchozího a současného šetření bylo s přihlédnutím ke srovnatelným modelů zjištěno, že zatímco průměrná běžná hodnota mírně vzrostla, průměrná vývozní cena výrazně poklesla, což vedlo k vyšším úrovním dumpingu. Pokud jde o vývozní ceny jízdních kol z ČLR určených pro jiné trhy, bylo shledáno, že všeobecně odpovídají vývozním cenám pro trh EU. Nebyly nalezeny žádné důkazy svědčící o tom, že vývoz z ČLR nadále nebude probíhat za tyto nízké dumpingové ceny. Vzhledem ke všemu výše uvedenému nebyl shledán žádný důvod k pochybnostem o tom, že nová, vyšší úroveň dumpingu, která byla zjištěna, je trvalé povahy. |
| --- | --- |

(155)

Srovnáním běžných hodnot a vývozních cen zjištěných v rámci předchozího a současného šetření bylo s přihlédnutím ke srovnatelným modelů zjištěno, že zatímco průměrná běžná hodnota mírně vzrostla, průměrná vývozní cena výrazně poklesla, což vedlo k vyšším úrovním dumpingu. Pokud jde o vývozní ceny jízdních kol z ČLR určených pro jiné trhy, bylo shledáno, že všeobecně odpovídají vývozním cenám pro trh EU. Nebyly nalezeny žádné důkazy svědčící o tom, že vývoz z ČLR nadále nebude probíhat za tyto nízké dumpingové ceny. Vzhledem ke všemu výše uvedenému nebyl shledán žádný důvod k pochybnostem o tom, že nová, vyšší úroveň dumpingu, která byla zjištěna, je trvalé povahy.

| (156) | Přestože výrobci zařazení do vzorku do určité míry překonali účinky dumpingového dovozu výrobků pocházejících z ČLR, bylo rovněž zjištěno, že tito výrobci stále trpí podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tento závěr dále potvrzuje situace celého výrobního odvětví Společenství (viz bod odůvodnění 150 až 153). Rozpětí újmy zjištěná v tomto šetření se zvýšila v porovnání s původním šetřením, protože dumpingový dovoz i nadále podstatně snižuje ceny výrobního odvětví Společenství. Z podrobné analýzy distribuční sítě vyplynulo, že většina výrobců zařazených do vzorku prodává hlavní část své produkce řetězcům obchodních domů. Vyvážející výrobci v ČLR soutěží především ve stejných velkoobjemových prodejních kanálech, takže výrobní odvětví Společenství je v této oblasti pod silným tlakem. Nebyly zjištěny žádné důkazy ve prospěch toho, že vývozci z ČLR nebudou pokračovat v prodeji prostřednictvím těchto prodejních kanálů, vyprší-li platnost přijatých opatření. Tlak je přitom slabší v oblasti prodejních kanálů prodejců/maloobchodníků (na kterou připadá asi 22 % celkového prodeje výrobců zařazených do vzorku). Vzhledem ke zjištěním o trvalé povaze dumpingu a účincích dumpingových dovozů na ziskovost byl učiněn závěr, že okolnosti způsobující újmu jsou trvalé povahy a že skončení platnosti původních opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování této újmy. |
| --- | --- |

(156)

Přestože výrobci zařazení do vzorku do určité míry překonali účinky dumpingového dovozu výrobků pocházejících z ČLR, bylo rovněž zjištěno, že tito výrobci stále trpí podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tento závěr dále potvrzuje situace celého výrobního odvětví Společenství (viz bod odůvodnění 150 až 153). Rozpětí újmy zjištěná v tomto šetření se zvýšila v porovnání s původním šetřením, protože dumpingový dovoz i nadále podstatně snižuje ceny výrobního odvětví Společenství. Z podrobné analýzy distribuční sítě vyplynulo, že většina výrobců zařazených do vzorku prodává hlavní část své produkce řetězcům obchodních domů. Vyvážející výrobci v ČLR soutěží především ve stejných velkoobjemových prodejních kanálech, takže výrobní odvětví Společenství je v této oblasti pod silným tlakem. Nebyly zjištěny žádné důkazy ve prospěch toho, že vývozci z ČLR nebudou pokračovat v prodeji prostřednictvím těchto prodejních kanálů, vyprší-li platnost přijatých opatření. Tlak je přitom slabší v oblasti prodejních kanálů prodejců/maloobchodníků (na kterou připadá asi 22 % celkového prodeje výrobců zařazených do vzorku). Vzhledem ke zjištěním o trvalé povaze dumpingu a účincích dumpingových dovozů na ziskovost byl učiněn závěr, že okolnosti způsobující újmu jsou trvalé povahy a že skončení platnosti původních opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování této újmy.

| (157) | Bylo také zkoumáno, jaká je pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat, jestliže opatření vůči dovozu z ČLR pozbudou platnosti. Na základě podnětu a informací poskytnutých vývozci z ČLR bylo stanoveno, že výrobní kapacita v ČLR přesahuje 80 000 000 jízdních kol za rok. Výrobci v ČLR ročně vyrábějí přibližně 66 000 000 jízdních kol a jejich domácí poptávka se pohybuje kolem 22 000 000 jízdních kol. Jízdní kola pocházející z ČLR jsou zastoupena na hlavních světových trzích a například v USA připadá na jízdní kola z ČLR zhruba 96 % celkové spotřeby. To dokazuje vývozní orientaci odvětví výroby jízdních kol v ČLR a pravděpodobnost pokračování vývozu do Společenství, která z ní vyplývá. |
| --- | --- |

(157)

Bylo také zkoumáno, jaká je pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat, jestliže opatření vůči dovozu z ČLR pozbudou platnosti. Na základě podnětu a informací poskytnutých vývozci z ČLR bylo stanoveno, že výrobní kapacita v ČLR přesahuje 80 000 000 jízdních kol za rok. Výrobci v ČLR ročně vyrábějí přibližně 66 000 000 jízdních kol a jejich domácí poptávka se pohybuje kolem 22 000 000 jízdních kol. Jízdní kola pocházející z ČLR jsou zastoupena na hlavních světových trzích a například v USA připadá na jízdní kola z ČLR zhruba 96 % celkové spotřeby. To dokazuje vývozní orientaci odvětví výroby jízdních kol v ČLR a pravděpodobnost pokračování vývozu do Společenství, která z ní vyplývá.

| (158) | Bylo zjištěno, že během období šetření pokračoval dumping dotyčného výrobku na trhu Společenství (bod odůvodnění 90 až 97). Dumpingová rozpětí u dotyčného výrobku přitom byla podstatně větší než rozpětí zjištěná v původním šetření. Od uložení opatření vyplývajících z předchozího šetření pokračovala ČLR v prodeji jízdních kol Evropskému společenství za dumpingové ceny. Za posuzované období se objem dumpingových dovozů zvýšil o 472 % a ceny dumpingových dovozů z ČLR poklesly o 22 %. Jak je uvedeno výše (v bodu odůvodnění 157), vývozci z ČLR mají nevyužitou výrobní kapacitu, která odpovídá téměř celé spotřebě Společenství. Je také třeba připomenout, že před uložením původních antidumpingových cel činil objem dumpingových dovozů z ČLR zhruba 2,5 miliónu jízdních kol, což v té době představovalo podíl přibližně 15 % na trhu Společenství. Je tedy pravděpodobné, že při neexistenci antidumpingových opatření by se výrobky dovážené z ČLR vrátily na trh ve stejné nebo i vyšší míře. Tyto výrobky by se přitom pravděpodobně dovážely za dumpingové ceny, protože se má za to, že vysoká úroveň dumpingu zjištěná v současném šetření je trvalé povahy. |
| --- | --- |

(158)

Bylo zjištěno, že během období šetření pokračoval dumping dotyčného výrobku na trhu Společenství (bod odůvodnění 90 až 97). Dumpingová rozpětí u dotyčného výrobku přitom byla podstatně větší než rozpětí zjištěná v původním šetření. Od uložení opatření vyplývajících z předchozího šetření pokračovala ČLR v prodeji jízdních kol Evropskému společenství za dumpingové ceny. Za posuzované období se objem dumpingových dovozů zvýšil o 472 % a ceny dumpingových dovozů z ČLR poklesly o 22 %. Jak je uvedeno výše (v bodu odůvodnění 157), vývozci z ČLR mají nevyužitou výrobní kapacitu, která odpovídá téměř celé spotřebě Společenství. Je také třeba připomenout, že před uložením původních antidumpingových cel činil objem dumpingových dovozů z ČLR zhruba 2,5 miliónu jízdních kol, což v té době představovalo podíl přibližně 15 % na trhu Společenství. Je tedy pravděpodobné, že při neexistenci antidumpingových opatření by se výrobky dovážené z ČLR vrátily na trh ve stejné nebo i vyšší míře. Tyto výrobky by se přitom pravděpodobně dovážely za dumpingové ceny, protože se má za to, že vysoká úroveň dumpingu zjištěná v současném šetření je trvalé povahy.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (159) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než tyto dumpingové dovozy, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(159)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než tyto dumpingové dovozy, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (160) | Navzdory platným opatřením vůči dovozu z ČLR čínští vyvážející výrobci podstatně zvýšili svůj podíl na trhu, konkrétně z 0,73 % na 4,07 %. Společný podíl dovozu z ČLR a Vietnamu na trhu Společenství vzrostl během posuzovaného období z 2,50 % na 12,77 %. K nárůstu jejich podílu o více než deset procentních bodů došlo i při celkově stabilní spotřebě mezi rokem 2000 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(160)

Navzdory platným opatřením vůči dovozu z ČLR čínští vyvážející výrobci podstatně zvýšili svůj podíl na trhu, konkrétně z 0,73 % na 4,07 %. Společný podíl dovozu z ČLR a Vietnamu na trhu Společenství vzrostl během posuzovaného období z 2,50 % na 12,77 %. K nárůstu jejich podílu o více než deset procentních bodů došlo i při celkově stabilní spotřebě mezi rokem 2000 a obdobím šetření.

| (161) | Výrobcům zařazeným do vzorku se sice podařilo zvýšit výrobu, avšak celková výroba Společenství zároveň poklesla o 20 %. Příčinou je ukončení obchodní činnosti nebo snížení výroby několika dalších výrobců ve Společenství, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 128. Celkový prodej všech výrobců ve Společenství poklesl mezi rokem 2000 a obdobím šetření o 21 % (tedy o 16 procentních bodů), přestože výrobcům zařazeným do vzorku se podařilo poněkud zvýšit jejich podíl na trhu, konkrétně o 2 procentní body. Navíc, jak je vidět z tabulky uvedené v bodu odůvodnění 166, podíl dovozu z jiných zemí než ČLR a Vietnamu na trhu také stoupl, ale jen o 7 procentních bodů. |
| --- | --- |

(161)

Výrobcům zařazeným do vzorku se sice podařilo zvýšit výrobu, avšak celková výroba Společenství zároveň poklesla o 20 %. Příčinou je ukončení obchodní činnosti nebo snížení výroby několika dalších výrobců ve Společenství, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 128. Celkový prodej všech výrobců ve Společenství poklesl mezi rokem 2000 a obdobím šetření o 21 % (tedy o 16 procentních bodů), přestože výrobcům zařazeným do vzorku se podařilo poněkud zvýšit jejich podíl na trhu, konkrétně o 2 procentní body. Navíc, jak je vidět z tabulky uvedené v bodu odůvodnění 166, podíl dovozu z jiných zemí než ČLR a Vietnamu na trhu také stoupl, ale jen o 7 procentních bodů.

| (162) | Ačkoli se tedy výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku podařilo pokračovat v činnosti, a dokonce mírně zvýšit podíl na trhu, byli to zbývající výrobci ve Společenství, kdo přišel o podíl na trhu a byl v posledních letech přinucen ukončit obchodní činnost nebo radikálně snížit výrobu vinou tlaku dumpingových dovozů. Tento tlak měl dvojí podobu: i) z hlediska objemu zvýšily dumpingové dovozy svůj podíl na trhu o více než 10 procentních bodů, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 160, a ii) prodejní ceny trvale klesaly, a cenové podbízení tak podstatně snižovalo ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(162)

Ačkoli se tedy výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku podařilo pokračovat v činnosti, a dokonce mírně zvýšit podíl na trhu, byli to zbývající výrobci ve Společenství, kdo přišel o podíl na trhu a byl v posledních letech přinucen ukončit obchodní činnost nebo radikálně snížit výrobu vinou tlaku dumpingových dovozů. Tento tlak měl dvojí podobu: i) z hlediska objemu zvýšily dumpingové dovozy svůj podíl na trhu o více než 10 procentních bodů, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 160, a ii) prodejní ceny trvale klesaly, a cenové podbízení tak podstatně snižovalo ceny výrobního odvětví Společenství.

| (163) | Zisk výrobců zařazených do vzorku poněkud stoupl díky poměrně stabilním cenám (jejichž mírný pokles odpovídal poklesu nákladů), avšak nikoli v míře očekávané po uložení opatření. Zisk dosažitelný při neexistenci dumpingových dovozů dosažen nebyl kvůli zvýšenému dumpingu u dovozu z ČLR a kvůli dumpingovému dovozu výrobků z Vietnamu. |
| --- | --- |

(163)

Zisk výrobců zařazených do vzorku poněkud stoupl díky poměrně stabilním cenám (jejichž mírný pokles odpovídal poklesu nákladů), avšak nikoli v míře očekávané po uložení opatření. Zisk dosažitelný při neexistenci dumpingových dovozů dosažen nebyl kvůli zvýšenému dumpingu u dovozu z ČLR a kvůli dumpingovému dovozu výrobků z Vietnamu.

| (164) | Proto byl učiněn závěr, že tlak ze strany dotčených dovozů, jejichž objem i podíl na trhu se trvale zvyšoval od roku 2000 a které se vyznačovaly velmi nízkými, dumpingovými cenami, hrál určující roli při vzniku zranitelné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Společenství v současnosti nachází. |
| --- | --- |

(164)

Proto byl učiněn závěr, že tlak ze strany dotčených dovozů, jejichž objem i podíl na trhu se trvale zvyšoval od roku 2000 a které se vyznačovaly velmi nízkými, dumpingovými cenami, hrál určující roli při vzniku zranitelné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Společenství v současnosti nachází.

3.   Účinky jiných činitelů

| (165) | K újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství mohly přispět i dovozy pocházející z jiných třetích zemí. Několik zúčastněných stran z ČLR a Vietnamu skutečně prohlašovalo, že dovoz výrobků z jiných třetích zemí podstatně vzrostl a že se tyto výrobky prodávají za ceny snižující ceny výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(165)

K újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství mohly přispět i dovozy pocházející z jiných třetích zemí. Několik zúčastněných stran z ČLR a Vietnamu skutečně prohlašovalo, že dovoz výrobků z jiných třetích zemí podstatně vzrostl a že se tyto výrobky prodávají za ceny snižující ceny výrobního odvětví Společenství.

| (166) | Z údajů Eurostatu vyplývá, že dovoz z jiných třetích zemí stoupl z 5 193 000 kusů v roce 2000 na 6 423 000 kusů v období šetření, tedy celkově o 24 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 29 % na 36 %. Jak je ovšem konstatováno v bodu odůvodnění 121, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Skladba sortimentu dovozů z jiných třetích zemí není známa, takže nemá význam porovnávat ceny níže uvedených dovozů s cenami výrobního odvětví Společenství. Komise si nicméně vyžádala a obdržela některé další informace o dovozech z těchto zemí, na které připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou obsaženy v tabulce: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny typy | Kusy
  v tis. | Podíl na trhu | Cena

  EUR/kus | Kusy
  v tis. | Podíl na trhu | Cena

  EUR/kus | Kusy
  v tis. | Podíl na trhu | Cena

  EUR/kus | Kusy
  v tis. | Podíl na trhu | Cena

  EUR/kus | Kusy
  v tis. | Podíl na trhu | Cena

  EUR/kus |
| Tchaj-wan | 2 520 | 14,5 % | | 1 894 | 12,4 % | | 2 106 | 13,4 % | | 2 052 | 11,8 % | | 2 106 | 11,6 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 75 | 86 | 100 | 84 | 92 | 79 | 81 | 81 | 74 | 84 | 80 | 73 |
| Indie | 309 | 1,8 % | | 210 | 1,4 % | | 169 | 1,1 % | | 130 | 0,7 % | | 130 | 0,7 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 68 | 77 | 97 | 55 | 61 | 78 | 42 | 38 | 68 | 42 | 38 | 65 |
| Thajsko | 41 | 0,2 % | | 43 | 0,3 % | | 181 | 1,2 % | | 333 | 1,9 % | | 375 | 2,0 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 | 150 | 114 | 434 | 600 | 93 | 800 | 950 | 86 | 900 | 1 000 | 85 |
| Indonésie | 104 | 0,6 % | | 82 | 0,5 % | | 87 | 0,5 % | | 222 | 1,3 % | | 241 | 1,3 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 79 | 83 | 97 | 83 | 83 | 91 | 213 | 216 | 69 | 231 | 216 | 68 |
| Filipíny | 470 | 2,7 % | | 399 | 2,6 % | | 539 | 3,4 % | | 631 | 3,6 % | | 662 | 3,7 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 85 | 96 | 88 | 115 | 126 | 73 | 134 | 133 | 63 | 141 | 137 | 62 |
| Polsko | 540 | 3,1 % | | 522 | 3,4 % | | 620 | 3,9 % | | 772 | 4,4 % | | 830 | 4,6 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 97 | 109 | 109 | 115 | 125 | 122 | 143 | 142 | 111 | 154 | 148 | 113 |
| Bangladéš | 157 | 0,9 % | | 189 | 1,2 % | | 273 | 1,7 % | | 382 | 2,2 % | | 423 | 2,3 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 120 | 133 | 92 | 174 | 188 | 73 | 243 | 244 | 58 | 270 | 255 | 59 |
| Litva | 237 | 1,3 % | | 284 | 1,8 % | | 298 | 1,9 % | | 336 | 1,9 % | | 336 | 1,8 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 120 | 138 | 103 | 126 | 146 | 101 | 142 | 146 | 86 | 142 | 138 | 86 |
| Česká republika | 297 | 1,7 % | | 253 | 1,6 % | | 189 | 1,2 % | | 235 | 1,3 % | | 220 | 1,2 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 85 | 94 | 98 | 64 | 70 | 112 | 79 | 76 | 139 | 74 | 70 | 145 |
| Turecko | 67 | 0,4 % | | 77 | 0,5 % | | 97 | 0,6 % | | 160 | 0,9 % | | 203 | 1,1 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 114 | 125 | 100 | 145 | 150 | 94 | 237 | 225 | 76 | 301 | 275 | 74 |
| Ostatní | 450 | 2,6 % | | 402 | 2,6 % | | 630 | 4,0 % | | 815 | 4,7 % | | 906 | 5,0 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 89 | 100 | 98 | 140 | 154 | 83 | 181 | 181 | 51 | 201 | 192 | 51 |
| CELKEM | 5 193 | 29 % | | 4 354 | 28 % | | 5 194 | 33 % | | 6 073 | 35 % | | 6 423 | 36 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 84 | 97 | 98 | 100 | 114 | 84 | 117 | 121 | 70 | 124 | 124 | 70 |

(166)

Z údajů Eurostatu vyplývá, že dovoz z jiných třetích zemí stoupl z 5 193 000 kusů v roce 2000 na 6 423 000 kusů v období šetření, tedy celkově o 24 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 29 % na 36 %. Jak je ovšem konstatováno v bodu odůvodnění 121, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Skladba sortimentu dovozů z jiných třetích zemí není známa, takže nemá význam porovnávat ceny níže uvedených dovozů s cenami výrobního odvětví Společenství. Komise si nicméně vyžádala a obdržela některé další informace o dovozech z těchto zemí, na které připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou obsaženy v tabulce:

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Všechny typy

Kusy

v tis.

Podíl na trhu

Cena

EUR/kus

Kusy

v tis.

Podíl na trhu

Cena

EUR/kus

Kusy

v tis.

Podíl na trhu

Cena

EUR/kus

Kusy

v tis.

Podíl na trhu

Cena

EUR/kus

Kusy

v tis.

Podíl na trhu

Cena

EUR/kus

Tchaj-wan

2 520

14,5 %

1 894

12,4 %

2 106

13,4 %

2 052

11,8 %

2 106

11,6 %

Index

100

100

100

75

86

100

84

92

79

81

81

74

84

80

73

Indie

309

1,8 %

210

1,4 %

169

1,1 %

130

0,7 %

130

0,7 %

Index

100

100

100

68

77

97

55

61

78

42

38

68

42

38

65

Thajsko

41

0,2 %

43

0,3 %

181

1,2 %

333

1,9 %

375

2,0 %

Index

100

100

100

103

150

114

434

600

93

800

950

86

900

1 000

85

Indonésie

104

0,6 %

82

0,5 %

87

0,5 %

222

1,3 %

241

1,3 %

Index

100

100

100

79

83

97

83

83

91

213

216

69

231

216

68

Filipíny

470

2,7 %

399

2,6 %

539

3,4 %

631

3,6 %

662

3,7 %

Index

100

100

100

85

96

88

115

126

73

134

133

63

141

137

62

Polsko

540

3,1 %

522

3,4 %

620

3,9 %

772

4,4 %

830

4,6 %

Index

100

100

100

97

109

109

115

125

122

143

142

111

154

148

113

Bangladéš

157

0,9 %

189

1,2 %

273

1,7 %

382

2,2 %

423

2,3 %

Index

100

100

100

120

133

92

174

188

73

243

244

58

270

255

59

Litva

237

1,3 %

284

1,8 %

298

1,9 %

336

1,9 %

336

1,8 %

Index

100

100

100

120

138

103

126

146

101

142

146

86

142

138

86

Česká republika

297

1,7 %

253

1,6 %

189

1,2 %

235

1,3 %

220

1,2 %

Index

100

100

100

85

94

98

64

70

112

79

76

139

74

70

145

Turecko

67

0,4 %

77

0,5 %

97

0,6 %

160

0,9 %

203

1,1 %

Index

100

100

100

114

125

100

145

150

94

237

225

76

301

275

74

Ostatní

450

2,6 %

402

2,6 %

630

4,0 %

815

4,7 %

906

5,0 %

Index

100

100

100

89

100

98

140

154

83

181

181

51

201

192

51

CELKEM

5 193

29 %

4 354

28 %

5 194

33 %

6 073

35 %

6 423

36 %

Index

100

100

100

84

97

98

100

114

84

117

121

70

124

124

70

| (167) | Dovoz z Tchaj-wanu měl v období šetření podíl na trhu ve výši 11,6 %, což představuje více než 2 000 000 kusů. Z hlediska objemu je dovoz z Tchaj-wanu mnohem větší než z jakékoli jiné země. Během posuzovaného období však jeho podíl na trhu poklesl o 20 %. Jízdní kola dovážená z Tchaj-wanu jsou navíc určena pro vyšší segment trhu. Na základě důkazů dodaných žadatelem a pomocí srovnání modelů bylo prokázáno, že se kola dovážená z Tchaj-wanu prodávají za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(167)

Dovoz z Tchaj-wanu měl v období šetření podíl na trhu ve výši 11,6 %, což představuje více než 2 000 000 kusů. Z hlediska objemu je dovoz z Tchaj-wanu mnohem větší než z jakékoli jiné země. Během posuzovaného období však jeho podíl na trhu poklesl o 20 %. Jízdní kola dovážená z Tchaj-wanu jsou navíc určena pro vyšší segment trhu. Na základě důkazů dodaných žadatelem a pomocí srovnání modelů bylo prokázáno, že se kola dovážená z Tchaj-wanu prodávají za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Společenství.

| (168) | Dovoz pocházející z Thajska se během posuzovaného období zvýšil a jeho podíl na trhu vzrostl až na 2,0 % v období šetření. Nicméně vzhledem k tomu, že i) nárůst dovozu začal z velmi nízké úrovně a ii) jeho podíl na trhu je stále velmi nízký ve srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl učiněn závěr, že vývoz z Thajska nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(168)

Dovoz pocházející z Thajska se během posuzovaného období zvýšil a jeho podíl na trhu vzrostl až na 2,0 % v období šetření. Nicméně vzhledem k tomu, že i) nárůst dovozu začal z velmi nízké úrovně a ii) jeho podíl na trhu je stále velmi nízký ve srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl učiněn závěr, že vývoz z Thajska nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (169) | Dovoz pocházející z Filipín vzrostl během posuzovaného období o 41 %. V období šetření jeho podíl na trhu činil 3,7 %. Dovoz z Filipín je však v současnosti předmětem vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který prověřuje podezření, že příslušná prohlášení o původu zboží nejsou pravdivá. Za těchto okolností není možné dospět k závěru, zda dovážené výrobky údajně pocházející z Filipín přispívají k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(169)

Dovoz pocházející z Filipín vzrostl během posuzovaného období o 41 %. V období šetření jeho podíl na trhu činil 3,7 %. Dovoz z Filipín je však v současnosti předmětem vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který prověřuje podezření, že příslušná prohlášení o původu zboží nejsou pravdivá. Za těchto okolností není možné dospět k závěru, zda dovážené výrobky údajně pocházející z Filipín přispívají k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (170) | Dovoz pocházející z Bangladéše se během posuzovaného období zvýšil o 170 % a jeho podíl na trhu v období šetření činil 2,3 %. Avšak vzhledem k tomu, že i) nárůst dovozu začal z velmi nízké úrovně a ii) jeho podíl na trhu zůstává velmi nízký ve srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl učiněn závěr, že vývoz z této země nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(170)

Dovoz pocházející z Bangladéše se během posuzovaného období zvýšil o 170 % a jeho podíl na trhu v období šetření činil 2,3 %. Avšak vzhledem k tomu, že i) nárůst dovozu začal z velmi nízké úrovně a ii) jeho podíl na trhu zůstává velmi nízký ve srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl učiněn závěr, že vývoz z této země nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (171) | Po zveřejnění konečných závěrů některé zúčastněné strany prohlásily, že dovoz z některých třetích zemí (jmenovitě Bangladéše, Filipín a Thajska) podstatně vzrostl, podobným způsobem jako dovoz z Vietnamu, a že podíl těchto zemí na trhu není zanedbatelný. Tvrdily, že z těchto důvodů by tyto země měly být také předmětem řízení a že Rada bude postupovat diskriminačně, pokud s nimi řízení nezahájí. Vedle toho, co je již uvedeno v bodech odůvodnění 168 až 170, je v tomto ohledu třeba uvést, že dovoz z těchto tří zemí rostl daleko pomalejším tempem než dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 168 až 170 bylo tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(171)

Po zveřejnění konečných závěrů některé zúčastněné strany prohlásily, že dovoz z některých třetích zemí (jmenovitě Bangladéše, Filipín a Thajska) podstatně vzrostl, podobným způsobem jako dovoz z Vietnamu, a že podíl těchto zemí na trhu není zanedbatelný. Tvrdily, že z těchto důvodů by tyto země měly být také předmětem řízení a že Rada bude postupovat diskriminačně, pokud s nimi řízení nezahájí. Vedle toho, co je již uvedeno v bodech odůvodnění 168 až 170, je v tomto ohledu třeba uvést, že dovoz z těchto tří zemí rostl daleko pomalejším tempem než dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 168 až 170 bylo tvrzení odmítnuto.

| (172) | Dovoz pocházející z Polska a Litvy, tedy zemí, které jsou od 1. května 2004 členy Evropské unie, během posuzovaného období vzrostl o 54 %, respektive o 42 %. Je však třeba uvést, že ceny dovozů z Polska se za posuzované období zvýšily o 13 %. Polsko byla jedna ze dvou zemí, které vykázaly nárůst cen (druhou byla Česká republika). Dovoz z Litvy zůstal ve srovnání s ČLR a Vietnamem na velmi nízké úrovni. Proto byl učiněn závěr, že vzhledem k jejich cenám a objemům, nelze mít za to, že tyto dovozy měly podstatný nepříznivý dopad na situaci způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(172)

Dovoz pocházející z Polska a Litvy, tedy zemí, které jsou od 1. května 2004 členy Evropské unie, během posuzovaného období vzrostl o 54 %, respektive o 42 %. Je však třeba uvést, že ceny dovozů z Polska se za posuzované období zvýšily o 13 %. Polsko byla jedna ze dvou zemí, které vykázaly nárůst cen (druhou byla Česká republika). Dovoz z Litvy zůstal ve srovnání s ČLR a Vietnamem na velmi nízké úrovni. Proto byl učiněn závěr, že vzhledem k jejich cenám a objemům, nelze mít za to, že tyto dovozy měly podstatný nepříznivý dopad na situaci způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství.

4.   Vývoj spotřeby

| (173) | Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 107, spotřeba od roku 2000 do období šetření stoupla o 4 %. Vývoj spotřeby tedy nemůže být příčinou újmy. |
| --- | --- |

(173)

Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 107, spotřeba od roku 2000 do období šetření stoupla o 4 %. Vývoj spotřeby tedy nemůže být příčinou újmy.

5.   Výrobci ve Společenství, kteří nebyli zařazeni do vzorku

| (174) | Celková výroba a prodej výrobců ve Společenství se snížily, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 128 až 132. Svědčí to o skutečnosti, že ostatní výrobci jsou v podobné, nebo i horší situaci než výrobci zařazení do vzorku, tj. že jim dumpingové dovozy způsobují újmu. Nelze proto učinit závěr, že podstatnou újmu mohli výrobcům zařazeným do vzorku způsobit jiní výrobci ze Společenství. |
| --- | --- |

(174)

Celková výroba a prodej výrobců ve Společenství se snížily, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 128 až 132. Svědčí to o skutečnosti, že ostatní výrobci jsou v podobné, nebo i horší situaci než výrobci zařazení do vzorku, tj. že jim dumpingové dovozy způsobují újmu. Nelze proto učinit závěr, že podstatnou újmu mohli výrobcům zařazeným do vzorku způsobit jiní výrobci ze Společenství.

6.   Měnové výkyvy

| (175) | Jeden z čínských vyvážejících výrobců po zveřejnění konečných závěrů prohlásil, že měla být provedena úprava zohledňující vývoj směnných kurzů, protože čínský jüan je vázán na americký dolar a během období šetření dolar výrazně oslabil vůči euru. Přestože bez dalšího zkoumání nelze vyloučit, že posílení eura vůči dolaru mohlo mít příznivý vliv na dovoz dotyčného výrobku, skutečnost, že měnové výkyvy neměly vliv na dovoz z jiných zemí do Společenství, ukazuje, že v tomto případě to nelze považovat za kauzální činitel. Dále se konstatuje, že pro účely analýzy příčinných souvislostí je referenčním kritériem otázka, zda dumpingové dovozy, tj. jejich objemy a ceny, způsobily újmu. Argumentace čínských vývozců spočívá spíše ve snaze vysvětlit, proč jsou dumpingové dovozy na určité cenové úrovni. Otázka, proč jsou ceny těchto dumpingových dovozů na dané úrovni, však v kontextu zkoumání příčinných souvislostí není relevantní. |
| --- | --- |

(175)

Jeden z čínských vyvážejících výrobců po zveřejnění konečných závěrů prohlásil, že měla být provedena úprava zohledňující vývoj směnných kurzů, protože čínský jüan je vázán na americký dolar a během období šetření dolar výrazně oslabil vůči euru. Přestože bez dalšího zkoumání nelze vyloučit, že posílení eura vůči dolaru mohlo mít příznivý vliv na dovoz dotyčného výrobku, skutečnost, že měnové výkyvy neměly vliv na dovoz z jiných zemí do Společenství, ukazuje, že v tomto případě to nelze považovat za kauzální činitel. Dále se konstatuje, že pro účely analýzy příčinných souvislostí je referenčním kritériem otázka, zda dumpingové dovozy, tj. jejich objemy a ceny, způsobily újmu. Argumentace čínských vývozců spočívá spíše ve snaze vysvětlit, proč jsou dumpingové dovozy na určité cenové úrovni. Otázka, proč jsou ceny těchto dumpingových dovozů na dané úrovni, však v kontextu zkoumání příčinných souvislostí není relevantní.

7.   Závěr

| (176) | Bylo zjištěno, že dumpingové dovozy z ČLR a Vietnamu v období šetření podstatně snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství. Zvýšená přítomnost těchto dovozů na trhu, projevující se vyšším podílem na trhu, se časově kryje s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Společenství (viz bod odůvodnění 150 až 153). Šetření proto dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z uvedených dvou zemí a újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství. Co se týče dovozů z jiných zemí, jejich přítomnost na trhu se rovněž zvýšila, avšak v podstatně menší míře než u dovozů z ČLR a Vietnamu. Z těchto jiných zemí vyvážejících do Společenství jízdní kola bylo v období šetření nejvíce těchto výrobků dovezeno z Tchaj-wanu. Jejich podíl na trhu ovšem klesal a navíc bylo zjištěno, že během období šetření nedocházelo ze strany těchto dovozů k cenovému podbízení vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství. Dovoz z Tchaj-wanu se tudíž nemohl podílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Pokud jde o dovoz ze všech ostatních zemí s výjimkou Tchaj-wanu, i zde došlo k nárůstu podílu na trhu, ale v menší míře než u dovozu z ČLR a Vietnamu. Nebylo sice možné stanovit, zda se tyto ostatní dovozy dopouštějí cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství, jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 166, bylo ale zjištěno, že vliv dovozů z ostatních třetích zemí nemohl podstatným způsobem přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství, a to zejména vzhledem k objemu těchto dovozů a jejich podílu na trhu. |
| --- | --- |

(176)

Bylo zjištěno, že dumpingové dovozy z ČLR a Vietnamu v období šetření podstatně snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství. Zvýšená přítomnost těchto dovozů na trhu, projevující se vyšším podílem na trhu, se časově kryje s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Společenství (viz bod odůvodnění 150 až 153). Šetření proto dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z uvedených dvou zemí a újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství. Co se týče dovozů z jiných zemí, jejich přítomnost na trhu se rovněž zvýšila, avšak v podstatně menší míře než u dovozů z ČLR a Vietnamu. Z těchto jiných zemí vyvážejících do Společenství jízdní kola bylo v období šetření nejvíce těchto výrobků dovezeno z Tchaj-wanu. Jejich podíl na trhu ovšem klesal a navíc bylo zjištěno, že během období šetření nedocházelo ze strany těchto dovozů k cenovému podbízení vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství. Dovoz z Tchaj-wanu se tudíž nemohl podílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Pokud jde o dovoz ze všech ostatních zemí s výjimkou Tchaj-wanu, i zde došlo k nárůstu podílu na trhu, ale v menší míře než u dovozu z ČLR a Vietnamu. Nebylo sice možné stanovit, zda se tyto ostatní dovozy dopouštějí cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Společenství, jak je vysvětleno v bodu odůvodnění 166, bylo ale zjištěno, že vliv dovozů z ostatních třetích zemí nemohl podstatným způsobem přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství, a to zejména vzhledem k objemu těchto dovozů a jejich podílu na trhu.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Obecné úvahy

| (177) | V souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda navzdory závěrům o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR nebo přijetí antidumpingových opatření vůči dovozu z Vietnamu by nebylo v zájmu Společenství. Posouzen byl dopad případných opatření na všechny strany účastnící se řízení, jakož i důsledky nepřijetí či nezachování těchto opatření. V tomto ohledu je také třeba připomenout, že při předchozím šetření ohledně dovozu z ČLR nebylo přijetí opatření posouzeno jako odporující zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(177)

V souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda navzdory závěrům o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR nebo přijetí antidumpingových opatření vůči dovozu z Vietnamu by nebylo v zájmu Společenství. Posouzen byl dopad případných opatření na všechny strany účastnící se řízení, jakož i důsledky nepřijetí či nezachování těchto opatření. V tomto ohledu je také třeba připomenout, že při předchozím šetření ohledně dovozu z ČLR nebylo přijetí opatření posouzeno jako odporující zájmu Společenství.

| (178) | Komise rozeslala dovozcům dotazníky, ale žádné vyplněné dotazníky v souvislosti se zahájením přezkumu opatření použitelných na dovozy z ČLR neobdržela. Pokud jde o řízení ve vztahu k Vietnamu, obdržela Komise dotazníky s odpověďmi od 3 dovozců. |
| --- | --- |

(178)

Komise rozeslala dovozcům dotazníky, ale žádné vyplněné dotazníky v souvislosti se zahájením přezkumu opatření použitelných na dovozy z ČLR neobdržela. Pokud jde o řízení ve vztahu k Vietnamu, obdržela Komise dotazníky s odpověďmi od 3 dovozců.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (179) | Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 150 a dále. Po uložení opatření na dovoz z ČLR se výrobní odvětví Společenství částečně zotavilo. Nicméně pokračování dumpingového dovozu z ČLR ve spojení s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z Vietnamu, který nebyl příčinou újmy při předchozím šetření, zabránilo výrobnímu odvětví Společenství v dosažení uspokojivé finanční situace a v plném zotavení ze způsobené újmy. |
| --- | --- |

(179)

Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno v bodu odůvodnění 150 a dále. Po uložení opatření na dovoz z ČLR se výrobní odvětví Společenství částečně zotavilo. Nicméně pokračování dumpingového dovozu z ČLR ve spojení s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z Vietnamu, který nebyl příčinou újmy při předchozím šetření, zabránilo výrobnímu odvětví Společenství v dosažení uspokojivé finanční situace a v plném zotavení ze způsobené újmy.

| (180) | Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo zvýšit prodej, podíl na trhu a v některých segmentech trhu i ceny. Lze očekávat, že výrobní odvětví Společenství tak dosáhne míru ziskovosti, která by pro něj byla dosažitelná při neexistenci dumpingových dovozů. Vzhledem k tomu, že vývoj nových modelů jízdních kol ve velké míře provádí výrobní odvětví ve Společenství, odstranění tlaku dumpingových dovozů by evropským výrobcům rovněž umožnilo plně profitovat z tohoto vývoje, a to z hlediska prodejních objemů a cen. Odvětví jízdních kol ve Společenství prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost za spravedlivých podmínek na trhu. Proto je třeba obnovit podmínky účinné hospodářské soutěže na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(180)

Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo zvýšit prodej, podíl na trhu a v některých segmentech trhu i ceny. Lze očekávat, že výrobní odvětví Společenství tak dosáhne míru ziskovosti, která by pro něj byla dosažitelná při neexistenci dumpingových dovozů. Vzhledem k tomu, že vývoj nových modelů jízdních kol ve velké míře provádí výrobní odvětví ve Společenství, odstranění tlaku dumpingových dovozů by evropským výrobcům rovněž umožnilo plně profitovat z tohoto vývoje, a to z hlediska prodejních objemů a cen. Odvětví jízdních kol ve Společenství prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost za spravedlivých podmínek na trhu. Proto je třeba obnovit podmínky účinné hospodářské soutěže na trhu Společenství.

| (181) | Bez opatření vůči dovozu z ČLR a Vietnamu však bude obchod nadále narušován, což nevyhnutelně povede k zastavení procesu zotavení výrobního odvětví Společenství. Navzdory existenci opatření vůči ČLR dovoz z této země stabilně rostl a dovozní ceny klesaly. S ohledem na výrobní kapacitu ČLR, velké objemy dovozu před uložením původních antidumpingových opatření a na podstatný nárůst dovozu z Vietnamu, který získal významný podíl na trhu, je zřejmé, že bez dalšího trvání opatření vůči dovozu z ČLR a zavedení opatření vůči dovozu z Vietnamu by bylo zotavení výrobního odvětví Společenství velmi obtížné, ne-li nemožné. V takovém případě by se situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství pravděpodobně dále zhoršovala, což by mohlo vést k ukončení obchodní činnosti či snížení kapacity dalších výrobců ve Společenství. Jako příklady výrobců jízdních kol, kteří nedávno ukončili obchodní činnost, lze uvést tyto společnosti: Kynast (Německo), Merkers-Rad (Německo), Confersil (Portugalsko) či Ceasare Rizzato (Itálie). Je tedy zjevné, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(181)

Bez opatření vůči dovozu z ČLR a Vietnamu však bude obchod nadále narušován, což nevyhnutelně povede k zastavení procesu zotavení výrobního odvětví Společenství. Navzdory existenci opatření vůči ČLR dovoz z této země stabilně rostl a dovozní ceny klesaly. S ohledem na výrobní kapacitu ČLR, velké objemy dovozu před uložením původních antidumpingových opatření a na podstatný nárůst dovozu z Vietnamu, který získal významný podíl na trhu, je zřejmé, že bez dalšího trvání opatření vůči dovozu z ČLR a zavedení opatření vůči dovozu z Vietnamu by bylo zotavení výrobního odvětví Společenství velmi obtížné, ne-li nemožné. V takovém případě by se situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství pravděpodobně dále zhoršovala, což by mohlo vést k ukončení obchodní činnosti či snížení kapacity dalších výrobců ve Společenství. Jako příklady výrobců jízdních kol, kteří nedávno ukončili obchodní činnost, lze uvést tyto společnosti: Kynast (Německo), Merkers-Rad (Německo), Confersil (Portugalsko) či Ceasare Rizzato (Itálie). Je tedy zjevné, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Zájem nespřízněných dovozců

| (182) | Ohledně dovozu z ČLR Komise od nespřízněných dovozců neobdržela žádné vyplněné dotazníky ani připomínky. Pokud jde o Vietnam, uváděl jeden dovozce (na kterého připadá kolem 14 % celkového dovozu), že jakákoli dovozní cla z vietnamských jízdních kol poškodí odběratele v EU, protože povedou k prudkému poklesu dovozu z Vietnamu. Jiný dovozce argumentoval tím, že dovážena jsou především dětská jízdní kola, která výrobci ve Společenství nevyrábějí. |
| --- | --- |

(182)

Ohledně dovozu z ČLR Komise od nespřízněných dovozců neobdržela žádné vyplněné dotazníky ani připomínky. Pokud jde o Vietnam, uváděl jeden dovozce (na kterého připadá kolem 14 % celkového dovozu), že jakákoli dovozní cla z vietnamských jízdních kol poškodí odběratele v EU, protože povedou k prudkému poklesu dovozu z Vietnamu. Jiný dovozce argumentoval tím, že dovážena jsou především dětská jízdní kola, která výrobci ve Společenství nevyrábějí.

| (183) | Především je třeba konstatovat, že vzhledem k nízké míře spolupráce dovozců nebylo možné řádně a důkladně posoudit možné účinky přijetí, případně nepřijetí příslušných opatření. Také je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není zabránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby výrobky nebyly dováženy za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož vstup na trh Společenství bude i nadále umožněn výrobkům dováženým za spravedlivé ceny a pokračovat bude také dovoz z třetích zemí, není pravděpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozců podstatně utrpí. Dále je zjevné, že výrobci ve Společenství mají dostatečnou kapacitu, aby mohli uspokojit případný nárůst poptávky po jízdních kolech. Údaje o dovozu z jiných třetích zemí, uvedené v tabulce v bodu odůvodnění 166, navíc svědčí o tom, že i tyto země mají značnou kapacitu pro výrobu jízdních kol. Je tudíž krajně nepravděpodobné, že by se na trhu mohl vyskytnout nedostatek jízdních kol. Kromě toho bylo při analýze dovozu z Vietnamu zjištěno, že z této země jsou dováženy všechny kategorie jízdních kol, nikoli jen dětská kola. Konečně je třeba dodat, že dětská kola vyrábí také část výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(183)

Především je třeba konstatovat, že vzhledem k nízké míře spolupráce dovozců nebylo možné řádně a důkladně posoudit možné účinky přijetí, případně nepřijetí příslušných opatření. Také je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není zabránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby výrobky nebyly dováženy za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož vstup na trh Společenství bude i nadále umožněn výrobkům dováženým za spravedlivé ceny a pokračovat bude také dovoz z třetích zemí, není pravděpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozců podstatně utrpí. Dále je zjevné, že výrobci ve Společenství mají dostatečnou kapacitu, aby mohli uspokojit případný nárůst poptávky po jízdních kolech. Údaje o dovozu z jiných třetích zemí, uvedené v tabulce v bodu odůvodnění 166, navíc svědčí o tom, že i tyto země mají značnou kapacitu pro výrobu jízdních kol. Je tudíž krajně nepravděpodobné, že by se na trhu mohl vyskytnout nedostatek jízdních kol. Kromě toho bylo při analýze dovozu z Vietnamu zjištěno, že z této země jsou dováženy všechny kategorie jízdních kol, nikoli jen dětská kola. Konečně je třeba dodat, že dětská kola vyrábí také část výrobců zařazených do vzorku.

| (184) | Vstup na trh Společenství bude i nadále umožněn výrobkům dováženým za spravedlivé ceny, tudíž je pravděpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozců bude pokračovat i v případě zachování antidumpingových opatření proti dumpingovým dovozům z ČLR a uložení těchto opatření vůči dovozu z Vietnamu. Tento závěr potvrzuje i nízká míra spolupráce ze strany nespřízněných dovozců a také skutečnost, že po uložení opatření vůči ČLR dovozci podle všeho neměli žádné zvláštní potíže. |
| --- | --- |

(184)

Vstup na trh Společenství bude i nadále umožněn výrobkům dováženým za spravedlivé ceny, tudíž je pravděpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozců bude pokračovat i v případě zachování antidumpingových opatření proti dumpingovým dovozům z ČLR a uložení těchto opatření vůči dovozu z Vietnamu. Tento závěr potvrzuje i nízká míra spolupráce ze strany nespřízněných dovozců a také skutečnost, že po uložení opatření vůči ČLR dovozci podle všeho neměli žádné zvláštní potíže.

4.   Zájem maloobchodníků

| (185) | Jeden z dovozců jízdních kol z Vietnamu působí rovněž jako organizace sdružující maloobchodní prodejce jízdních kol, která má podle výroční zprávy za rok 2003 celkem 720 členů. Tito členové patří do maloobchodní sítě zastřešené uvedeným dovozcem a tento dovozce je zásobuje mimo jiné jízdními koly dovezenými z Vietnamu. Bylo uvedeno, že zmíněných 720 maloobchodníků v roce 2003 zaměstnávalo 4 900 lidí. Komise také obdržela podepsaná prohlášení od 1 287 maloobchodníků (z nichž zjevně ne všichni byli členy dané maloobchodní sítě) vyjadřující podporu podáním tohoto dovozce. Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 182, tyto společnosti tvrdí, že uložení opatření vůči jízdním kolům z Vietnamu by vedlo k poklesu dovozu, snížení prodeje jízdních kol, a v důsledku toho ke ztrátě pracovních míst u těchto maloobchodníků. Zde je třeba v souladu s bodem odůvodnění 183 konstatovat, že nehrozí ani nedostatek jízdních kol ani pokles prodeje, protože lze předpokládat, že se maloobchodníci mohou v případě potřeby zásobit jízdními koly z jiných zdrojů než z Vietnamu. |
| --- | --- |

(185)

Jeden z dovozců jízdních kol z Vietnamu působí rovněž jako organizace sdružující maloobchodní prodejce jízdních kol, která má podle výroční zprávy za rok 2003 celkem 720 členů. Tito členové patří do maloobchodní sítě zastřešené uvedeným dovozcem a tento dovozce je zásobuje mimo jiné jízdními koly dovezenými z Vietnamu. Bylo uvedeno, že zmíněných 720 maloobchodníků v roce 2003 zaměstnávalo 4 900 lidí. Komise také obdržela podepsaná prohlášení od 1 287 maloobchodníků (z nichž zjevně ne všichni byli členy dané maloobchodní sítě) vyjadřující podporu podáním tohoto dovozce. Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 182, tyto společnosti tvrdí, že uložení opatření vůči jízdním kolům z Vietnamu by vedlo k poklesu dovozu, snížení prodeje jízdních kol, a v důsledku toho ke ztrátě pracovních míst u těchto maloobchodníků. Zde je třeba v souladu s bodem odůvodnění 183 konstatovat, že nehrozí ani nedostatek jízdních kol ani pokles prodeje, protože lze předpokládat, že se maloobchodníci mohou v případě potřeby zásobit jízdními koly z jiných zdrojů než z Vietnamu.

| (186) | Po zveřejnění konečných závěrů tvrdily některé zúčastněné strany, že při posuzování zájmů maloobchodníků vzhledem k jízdním kolům pocházejícím z Vietnamu nejde jen o dostupnost jízdních kol dodávaných za spravedlivé ceny. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že s ohledem na rozdíly v kvalitě nemohou snadno přecházet od jedné značky k jiné. V této souvislosti však nebyly předloženy žádné další důkazy o tom, že z Vietnamu jsou dovážena jízdní kola nějakého zvláštního typu nebo v nějaké zvláštní kvalitě, která se jinde nevyrábějí. Při srovnání jízdních kol dovážených z Vietnamu s jízdními koly od výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro účely výpočtu rozpětí cenového podbízení (viz bod odůvodnění 123) vyšlo naopak najevo, že mezi různými modely existuje podstatná shoda. Tato tvrzení tedy byla odmítnuta. |
| --- | --- |

(186)

Po zveřejnění konečných závěrů tvrdily některé zúčastněné strany, že při posuzování zájmů maloobchodníků vzhledem k jízdním kolům pocházejícím z Vietnamu nejde jen o dostupnost jízdních kol dodávaných za spravedlivé ceny. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že s ohledem na rozdíly v kvalitě nemohou snadno přecházet od jedné značky k jiné. V této souvislosti však nebyly předloženy žádné další důkazy o tom, že z Vietnamu jsou dovážena jízdní kola nějakého zvláštního typu nebo v nějaké zvláštní kvalitě, která se jinde nevyrábějí. Při srovnání jízdních kol dovážených z Vietnamu s jízdními koly od výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro účely výpočtu rozpětí cenového podbízení (viz bod odůvodnění 123) vyšlo naopak najevo, že mezi různými modely existuje podstatná shoda. Tato tvrzení tedy byla odmítnuta.

| (187) | Komise obdržela rovněž připomínky od jiného maloobchodního sdružení, zastupujícího více než 6 000 maloobchodníků, které podpořilo opatření vůči dovozu z ČLR, ale namítalo proti současnému řízení ohledně Vietnamu s tím, že jízdní kola z Vietnamu nebyla dovážena za dumpingové ceny a nezpůsobovala žádnou újmu. Jak je však uvedeno v bodech odůvodnění 95 až 97, bylo zjištěno, že jízdní kola z Vietnamu jsou dovážena za dumpingové ceny a že tento dumping způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(187)

Komise obdržela rovněž připomínky od jiného maloobchodního sdružení, zastupujícího více než 6 000 maloobchodníků, které podpořilo opatření vůči dovozu z ČLR, ale namítalo proti současnému řízení ohledně Vietnamu s tím, že jízdní kola z Vietnamu nebyla dovážena za dumpingové ceny a nezpůsobovala žádnou újmu. Jak je však uvedeno v bodech odůvodnění 95 až 97, bylo zjištěno, že jízdní kola z Vietnamu jsou dovážena za dumpingové ceny a že tento dumping způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.

| (188) | Vzhledem k výše uvedenému bylo shledáno, že antidumpingová opatření vůči dovozu jízdních kol z ČLR a Vietnamu nejsou v rozporu se zájmy maloobchodníků. |
| --- | --- |

(188)

Vzhledem k výše uvedenému bylo shledáno, že antidumpingová opatření vůči dovozu jízdních kol z ČLR a Vietnamu nejsou v rozporu se zájmy maloobchodníků.

5.   Zájem dodavatelů

| (189) | Během šetření se přihlásil jeden italský dodavatel (a sdružení, jehož je členem). Tyto subjekty prohlásily, že v Itálii působí více než 200 továren, které zásobují výrobce jízdních kol součástmi, a že další existence tohoto dodavatelského odvětví nevyhnutelně závisí na pokračování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo shledáno, že při neexistenci příslušných opatření lze očekávat ukončení činnosti dalších evropských výrobců jízdních kol, což by mělo záporné důsledky pro výrobce dílů ve Společenství a ohrozilo zaměstnanost v tomto dodavatelském odvětví. Proto byl učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů. |
| --- | --- |

(189)

Během šetření se přihlásil jeden italský dodavatel (a sdružení, jehož je členem). Tyto subjekty prohlásily, že v Itálii působí více než 200 továren, které zásobují výrobce jízdních kol součástmi, a že další existence tohoto dodavatelského odvětví nevyhnutelně závisí na pokračování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo shledáno, že při neexistenci příslušných opatření lze očekávat ukončení činnosti dalších evropských výrobců jízdních kol, což by mělo záporné důsledky pro výrobce dílů ve Společenství a ohrozilo zaměstnanost v tomto dodavatelském odvětví. Proto byl učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů.

6.   Dopad na spotřebitele

| (190) | Od spotřebitelských sdružení ve Společenství neobdržela Komise žádné připomínky ohledně opatření vůči ČLR nebo možného uložení opatření vůči dovozu z Vietnamu. V každém případě je nutné konstatovat, že spotřebitelé si mohou vybírat z širokého sortimentu ve všech segmentech, a to i bez jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. Do této nabídky kompletního sortimentu výrobků podstatně přispívá výrobní odvětví Společenství. Šetření neodhalilo žádné problémy v zásobování. V tomto ohledu je také třeba poznamenat, že Komise na toto téma dostala připomínky od sdružení uvedeného v bodu odůvodnění 185. Maloobchodníci zastoupení sdružením, kteří nakupují hlavní část svých jízdních kol od evropských výrobců, ztratili značnou část svého podílu na trhu ve prospěch jiných distribučních kanálů, především velkých obchodních domů. Uvádějí sice, že se jízdní kola dovážená z ČLR v řetězci maloobchodů neprodávají, avšak nízké ceny v obchodních domech ovlivňují preference konečných spotřebitelů, a to navzdory kvalitativním rozdílům mezi jízdními koly od maloobchodníků a jízdními koly z obchodních domů. Na základě všech uvedených důvodů bylo zjištěno, že žádné z antidumpingových opatření vůči ČLR a Vietnamu není v rozporu se zájmy spotřebitelů. |
| --- | --- |

(190)

Od spotřebitelských sdružení ve Společenství neobdržela Komise žádné připomínky ohledně opatření vůči ČLR nebo možného uložení opatření vůči dovozu z Vietnamu. V každém případě je nutné konstatovat, že spotřebitelé si mohou vybírat z širokého sortimentu ve všech segmentech, a to i bez jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. Do této nabídky kompletního sortimentu výrobků podstatně přispívá výrobní odvětví Společenství. Šetření neodhalilo žádné problémy v zásobování. V tomto ohledu je také třeba poznamenat, že Komise na toto téma dostala připomínky od sdružení uvedeného v bodu odůvodnění 185. Maloobchodníci zastoupení sdružením, kteří nakupují hlavní část svých jízdních kol od evropských výrobců, ztratili značnou část svého podílu na trhu ve prospěch jiných distribučních kanálů, především velkých obchodních domů. Uvádějí sice, že se jízdní kola dovážená z ČLR v řetězci maloobchodů neprodávají, avšak nízké ceny v obchodních domech ovlivňují preference konečných spotřebitelů, a to navzdory kvalitativním rozdílům mezi jízdními koly od maloobchodníků a jízdními koly z obchodních domů. Na základě všech uvedených důvodů bylo zjištěno, že žádné z antidumpingových opatření vůči ČLR a Vietnamu není v rozporu se zájmy spotřebitelů.

7.   Závěr o zájmu Společenství

| (191) | Pokračování opatření vůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a uložení opatření vůči dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu by bylo zjevně v zájmu výrobního odvětví Společenství a v zájmu dodavatelů dílů pro jízdní kola ze Společenství. Opatření výrobnímu odvětví Společenství umožní, aby rostlo a plně se zotavilo z újmy způsobené dumpingovými dovozy. Kdyby naopak opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že výroba Společenství bude dále klesat a další hospodářské subjekty budou nuceny ukončit obchodní činnost. Dovozci a maloobchodníci nebudou podstatně postiženi, protože na trhu budou stále k dispozici jízdní kola dodávaná za spravedlivé ceny. Pokud jde o spotřebitele, Komise z této strany neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(191)

Pokračování opatření vůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a uložení opatření vůči dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu by bylo zjevně v zájmu výrobního odvětví Společenství a v zájmu dodavatelů dílů pro jízdní kola ze Společenství. Opatření výrobnímu odvětví Společenství umožní, aby rostlo a plně se zotavilo z újmy způsobené dumpingovými dovozy. Kdyby naopak opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že výroba Společenství bude dále klesat a další hospodářské subjekty budou nuceny ukončit obchodní činnost. Dovozci a maloobchodníci nebudou podstatně postiženi, protože na trhu budou stále k dispozici jízdní kola dodávaná za spravedlivé ceny. Pokud jde o spotřebitele, Komise z této strany neobdržela žádné připomínky.

| (192) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel vůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. |
| --- | --- |

(192)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel vůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu.

H.   NAVRHOVANÁ CLA

| (193) | Se zřetelem k závěrům, k nimž šetření dospělo ohledně dumpingu, jím způsobené újmy a zájmu Společenství, by měla být vůči dovozu z Vietnamu uložena opatření s cílem zamezit pokračování újmy, kterou dumpingové dovozy způsobují výrobnímu odvětví Společenství. Pokud jde o dovoz z ČLR, stávající opatření, o jejichž zachování bylo rozhodnuto nařízením Rady (ES) č. 1524/2000, by měla být pozměněna tak, aby odrážela závěry tohoto prozatímního přezkumu. Na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být pozměněná opatření uložena na nové pětileté období. |
| --- | --- |

(193)

Se zřetelem k závěrům, k nimž šetření dospělo ohledně dumpingu, jím způsobené újmy a zájmu Společenství, by měla být vůči dovozu z Vietnamu uložena opatření s cílem zamezit pokračování újmy, kterou dumpingové dovozy způsobují výrobnímu odvětví Společenství. Pokud jde o dovoz z ČLR, stávající opatření, o jejichž zachování bylo rozhodnuto nařízením Rady (ES) č. 1524/2000, by měla být pozměněna tak, aby odrážela závěry tohoto prozatímního přezkumu. Na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být pozměněná opatření uložena na nové pětileté období.

| (194) | Opatření by měla být uložena na úrovni dostatečné pro odstranění újmy způsobené těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že by přijímaná opatření měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrývat jeho výrobní náklady a celkově dosahovat zisku před zdaněním, který by výrobní odvětví tohoto druhu mohlo přiměřeně dosahovat z prodeje obdobného výrobku ve Společenství za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit. |
| --- | --- |

(194)

Opatření by měla být uložena na úrovni dostatečné pro odstranění újmy způsobené těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se přihlíželo k tomu, že by přijímaná opatření měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrývat jeho výrobní náklady a celkově dosahovat zisku před zdaněním, který by výrobní odvětví tohoto druhu mohlo přiměřeně dosahovat z prodeje obdobného výrobku ve Společenství za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.

| (195) | Několik spolupracujících vývozců z ČLR a Vietnamu tvrdilo, že 8 % je velmi vysoké rozpětí a že výrobní odvětví, které dosahuje zisku ve výši 3,3 %, která byla uvedena v podnětu, lze označit za finančně stabilní. Mimo to odkazovali na předchozí šetření, které ukázalo, že výrobní odvětví Společenství utrpělo ztrátu ve výši – 0,6 %. Přesto byl učiněn závěr, že ziskovost v období šetření zjištěná v rámci současného šetření (3,5 %) je pouze známkou částečného zotavení výrobního odvětví Společenství z účinků dřívějšího dumpingu a nelze ji považovat za míru zisku dosažitelnou při neexistenci dumpingových dovozů. V této souvislosti se konstatuje, že navzdory existence opatření vůči dovozu z ČLR se dovoz z této země za posuzované období značně zvýšil, a to při současném prudkém nárůstu dumpingového dovozu z Vietnamu. Za těchto okolností je zisk ve výši 8 %, s nímž pracovalo i předchozí šetření, považován za odpovídající, protože nebyl zjištěn žádný důvod ke změně tohoto procentního podílu. Na tomto základě byla vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(195)

Několik spolupracujících vývozců z ČLR a Vietnamu tvrdilo, že 8 % je velmi vysoké rozpětí a že výrobní odvětví, které dosahuje zisku ve výši 3,3 %, která byla uvedena v podnětu, lze označit za finančně stabilní. Mimo to odkazovali na předchozí šetření, které ukázalo, že výrobní odvětví Společenství utrpělo ztrátu ve výši – 0,6 %. Přesto byl učiněn závěr, že ziskovost v období šetření zjištěná v rámci současného šetření (3,5 %) je pouze známkou částečného zotavení výrobního odvětví Společenství z účinků dřívějšího dumpingu a nelze ji považovat za míru zisku dosažitelnou při neexistenci dumpingových dovozů. V této souvislosti se konstatuje, že navzdory existence opatření vůči dovozu z ČLR se dovoz z této země za posuzované období značně zvýšil, a to při současném prudkém nárůstu dumpingového dovozu z Vietnamu. Za těchto okolností je zisk ve výši 8 %, s nímž pracovalo i předchozí šetření, považován za odpovídající, protože nebyl zjištěn žádný důvod ke změně tohoto procentního podílu. Na tomto základě byla vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.

| (196) | Nezbytný nárůst cen byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, který byl zjištěn pro účely výpočtu cenového podbízení, a váženého průměru celkových výrobních nákladů výrobců zařazených do vzorku zvýšeného o ziskové rozpětí ve výši 8 %. |
| --- | --- |

(196)

Nezbytný nárůst cen byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, který byl zjištěn pro účely výpočtu cenového podbízení, a váženého průměru celkových výrobních nákladů výrobců zařazených do vzorku zvýšeného o ziskové rozpětí ve výši 8 %.

| (197) | Jelikož jsou rozpětí újmy vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí, měla by antidumpingová cla vycházet z dumpingových rozpětí v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(197)

Jelikož jsou rozpětí újmy vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí, měla by antidumpingová cla vycházet z dumpingových rozpětí v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 2 základního nařízení.

| (198) | Organizace CCCME spolu se spolupracujícími vyvážejícími výrobci v ČLR vyjádřila svou připravenost nabídnout závazek. K tomu je třeba poznamenat, že v minulosti závazky u spotřebního zboží obvykle nebyly přijímány, a to mimo jiné z těchto důvodů: složitost modelů, počet různých typů a rozmanitost a pravidelnost jejich zdokonalování či jiných úprav. Tyto důvody v praxi znemožňují stanovení smysluplných minimálních dovozních cen. Vedou také k prakticky nepřekonatelným obtížím z hlediska kontroly, takže přijímání takových závazků není schůdné řešení. Uvedené obecné úvahy platí i v tomto případě. Komise proto usoudila, že přijetí závazku by v rámci tohoto konkrétního šetření nebylo správné, a nabídku musela odmítnout. O svém rozhodnutí Komise náležitě uvědomila organizaci CCCME. |
| --- | --- |

(198)

Organizace CCCME spolu se spolupracujícími vyvážejícími výrobci v ČLR vyjádřila svou připravenost nabídnout závazek. K tomu je třeba poznamenat, že v minulosti závazky u spotřebního zboží obvykle nebyly přijímány, a to mimo jiné z těchto důvodů: složitost modelů, počet různých typů a rozmanitost a pravidelnost jejich zdokonalování či jiných úprav. Tyto důvody v praxi znemožňují stanovení smysluplných minimálních dovozních cen. Vedou také k prakticky nepřekonatelným obtížím z hlediska kontroly, takže přijímání takových závazků není schůdné řešení. Uvedené obecné úvahy platí i v tomto případě. Komise proto usoudila, že přijetí závazku by v rámci tohoto konkrétního šetření nebylo správné, a nabídku musela odmítnout. O svém rozhodnutí Komise náležitě uvědomila organizaci CCCME.

| (199) | Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů současného šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výhradně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi jakožto konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými společnostmi, nemohou těchto sazeb využívat a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(199)

Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů současného šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výhradně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi jakožto konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými společnostmi, nemohou těchto sazeb využívat a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (200) | Veškeré žádosti o použití těchto sazeb antidumpingového cla stanovených pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu daného subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba bezodkladně adresovat Komisi (8) se všemi důležitými informacemi, zvláště o případných změnách činnosti společnosti v oblasti výroby a prodeje na domácím či vývozním trhu souvisejících např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(200)

Veškeré žádosti o použití těchto sazeb antidumpingového cla stanovených pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu daného subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba bezodkladně adresovat Komisi (8) se všemi důležitými informacemi, zvláště o případných změnách činnosti společnosti v oblasti výroby a prodeje na domácím či vývozním trhu souvisejících např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (201) | Vzhledem k výše uvedeným závěrům se sazby antidumpingového cla stanoví takto:







  Země | Společnost | Antidumpingové clo (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | všechny společnosti | 48,5 |
| Vietnam | Always Co., Ltd. |
| Tan Thuan Export processing Zone, |
| District 7, |
| Ho Chi Minh City, Vietnam |

(201)

Vzhledem k výše uvedeným závěrům se sazby antidumpingového cla stanoví takto:

Země

Společnost

Antidumpingové clo (%)

Čínská lidová republika

všechny společnosti

48,5

Vietnam

Always Co., Ltd.

Tan Thuan Export processing Zone,

District 7,

Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

všechny ostatní společnosti

34,5

| (202) | V souladu s článkem 20 základního nařízení byly všechny zúčastněné strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu úrovně stávajících opatření vůči ČLR a uložit opatření na dovoz jízdních kol z Vietnamu. Strany dostaly možnost se vyjádřit a požádat o slyšení. Vyjádření byla obdržena a v důvodných případech vzata v úvahu, |
| --- | --- |

(202)

V souladu s článkem 20 základního nařízení byly všechny zúčastněné strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu úrovně stávajících opatření vůči ČLR a uložit opatření na dovoz jízdních kol z Vietnamu. Strany dostaly možnost se vyjádřit a požádat o slyšení. Vyjádření byla obdržena a v důvodných případech vzata v úvahu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Vietnamu.

2.   Celní sazba, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, se pro výrobky vyráběné následujícími společnostmi stanoví takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo (%) | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam | 15,8 | A667 |
| všechny ostatní společnosti | 34,5 | A999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo (%)

Doplňkový kód Taric

Vietnam

Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

A667

všechny ostatní společnosti

34,5

A999

3.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

V nařízení Rady (ES) č. 1524/2000 se v článku 1 nahrazují odstavce 1 a 2 tímto:

„Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, činí 48,5 %.“

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Radu

předseda

G. BROWN

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 228, 9.9.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55.

3

(4)  Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39.

4

(5)  Úř. věst. C 103, 29.4.2004, s. 76.

5

(6)  Úř. věst. C 103, 29.4.2004, s. 80.

6

(7)  Rozhodnutí úřadu Nederlandse Mededingingsautoritet č. 1615/691 ze dne 21. dubna 2004.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1096/2005

ze dne 13. července 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. července 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 55,8 |
| 096 | 43,7 |
| 999 | 49,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,7 |
| 999 | 79,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 64,6 |
| 528 | 61,4 |
| 999 | 63,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,1 |
| 400 | 90,1 |
| 404 | 59,2 |
| 508 | 68,4 |
| 512 | 84,5 |
| 528 | 64,8 |
| 720 | 68,8 |
| 804 | 89,8 |
| 999 | 75,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,9 |
| 512 | 46,9 |
| 528 | 54,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 63,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 163,2 |
| 999 | 163,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,9 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 288,0 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 111,7 |
| 999 | 110,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

55,8

096

43,7

999

49,8

0707 00 05

052

79,7

999

79,7

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

64,6

528

61,4

999

63,0

0808 10 80

388

80,1

400

90,1

404

59,2

508

68,4

512

84,5

528

64,8

720

68,8

804

89,8

999

75,7

0808 20 50

388

84,9

512

46,9

528

54,4

800

31,4

804

99,5

999

63,4

0809 10 00

052

163,2

999

163,2

0809 20 95

052

263,9

400

312,0

999

288,0

0809 40 05

528

109,1

624

111,7

999

110,4

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1097/2005

ze dne 12. července 2005,

kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1),

s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (2), kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2700/2000 (Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2286/2003 (Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Položka | Popis zboží | Hodnota jednotných cen na 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Druhy, odrůdy, kód KN | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Rané brambory
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Cibule (jiná než sazečka)
  0703 10 19 | 31,92 | 18,31 | 965,38 | 237,92 | 499,37 | 7 909,27 |
| 110,20 | 22,21 | 13,70 | 129,98 | 7 643,10 | 1 242,82 |
| 300,95 | 21,90 | | | | |
| 1.40 | Česnek
  0703 20 00 | 138,03 | 79,17 | 4 175,09 | 1 028,95 | 2 159,68 | 34 206,25 |
| 476,59 | 96,05 | 59,26 | 562,14 | 33 055,09 | 5 374,97 |
| 1 301,55 | 94,73 | | | | |
| 1.50 | Pór
  ex 0703 90 00 | 62,17 | 35,66 | 1 880,52 | 463,45 | 972,75 | 15 406,97 |
| 214,66 | 43,26 | 26,69 | 253,19 | 14 888,47 | 2 420,96 |
| 586,24 | 42,67 | | | | |
| 1.60 | Květák
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Zelí bílé a zelí červené
  0704 90 10 | 53,56 | 30,72 | 1 620,08 | 399,27 | 838,03 | 13 273,24 |
| 184,93 | 37,27 | 22,99 | 218,13 | 12 826,55 | 2 085,68 |
| 505,05 | 36,76 | | | | |
| 1.90 | Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Čínské zelí
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 59,66 | 3 146,09 | 775,35 | 1 627,40 | 25 775,76 |
| 359,13 | 72,38 | 44,65 | 423,59 | 24 908,31 | 4 050,25 |
| 980,77 | 71,38 | | | | |
| 1.110 | Hlávkový salát
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Mrkev
  ex 0706 10 00 | 30,30 | 17,38 | 916,51 | 225,87 | 474,09 | 7 508,95 |
| 104,62 | 21,09 | 13,01 | 123,40 | 7 256,24 | 1 179,91 |
| 285,72 | 20,79 | | | | |
| 1.140 | Ředkvička
  ex 0706 90 90 | 52,35 | 30,03 | 1 583,48 | 390,25 | 819,10 | 12 973,38 |
| 180,75 | 36,43 | 22,47 | 213,20 | 12 536,78 | 2 038,56 |
| 493,64 | 35,93 | | | | |
| 1.160 | Hrách (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 488,15 | 280,01 | 14 765,69 | 3 639,00 | 7 637,96 | 120 974,42 |
| 1 685,50 | 339,71 | 209,56 | 1 988,06 | 116 903,22 | 19 009,22 |
| 4 603,10 | 335,02 | | | | |
| 1.170 | Fazole: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Položka

Popis zboží

Hodnota jednotných cen na 100 kg

Druhy, odrůdy, kód KN

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Rané brambory

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Cibule (jiná než sazečka)

0703 10 19

31,92

18,31

965,38

237,92

499,37

7 909,27

110,20

22,21

13,70

129,98

7 643,10

1 242,82

300,95

21,90

1.40

Česnek

0703 20 00

138,03

79,17

4 175,09

1 028,95

2 159,68

34 206,25

476,59

96,05

59,26

562,14

33 055,09

5 374,97

1 301,55

94,73

1.50

Pór

ex 0703 90 00

62,17

35,66

1 880,52

463,45

972,75

15 406,97

214,66

43,26

26,69

253,19

14 888,47

2 420,96

586,24

42,67

1.60

Květák

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Zelí bílé a zelí červené

0704 90 10

53,56

30,72

1 620,08

399,27

838,03

13 273,24

184,93

37,27

22,99

218,13

12 826,55

2 085,68

505,05

36,76

1.90

Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Čínské zelí

ex 0704 90 90

104,01

59,66

3 146,09

775,35

1 627,40

25 775,76

359,13

72,38

44,65

423,59

24 908,31

4 050,25

980,77

71,38

1.110

Hlávkový salát

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Mrkev

ex 0706 10 00

30,30

17,38

916,51

225,87

474,09

7 508,95

104,62

21,09

13,01

123,40

7 256,24

1 179,91

285,72

20,79

1.140

Ředkvička

ex 0706 90 90

52,35

30,03

1 583,48

390,25

819,10

12 973,38

180,75

36,43

22,47

213,20

12 536,78

2 038,56

493,64

35,93

1.160

Hrách (Pisum sativum)

0708 10 00

488,15

280,01

14 765,69

3 639,00

7 637,96

120 974,42

1 685,50

339,71

209,56

1 988,06

116 903,22

19 009,22

4 603,10

335,02

1.170

Fazole:

1.170.1

—

Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

115,56

66,28

3 495,37

861,43

1 808,08

28 637,39

399,00

80,42

49,61

470,62

27 673,64

4 499,91

1 089,66

79,31

1.170.2

| — | Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

151,09

86,67

4 570,17

1 126,32

2 364,04

37 443,12

521,68

105,14

64,86

615,33

36 183,03

5 883,60

1 424,72

103,69

1.180

Boby

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artyčoky

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Chřest:

1.200.1

| — | zelený
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zelený

ex 0709 20 00

432,80

248,25

13 091,26

3 226,33

6 771,81

107 255,88

1 494,36

301,18

185,80

1 762,61

103 646,35

16 853,57

4 081,11

297,03

1.200.2

| — | jiný
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

jiný

ex 0709 20 00

409,70

235,00

12 392,59

3 054,15

6 410,40

101 531,73

1 414,61

285,11

175,88

1 668,54

98 114,84

15 954,11

3 863,30

281,18

1.210

Lilek

0709 30 00

97,81

56,10

2 958,42

729,10

1 530,32

24 238,16

337,70

68,06

41,99

398,32

23 422,46

3 808,64

922,27

67,12

1.220

Celer řapíkatý (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

138,52

79,46

4 189,95

1 032,61

2 167,37

34 328,03

478,28

96,40

59,47

564,14

33 172,77

5 394,11

1 306,19

95,07

1.230

Lišky

0709 59 10

404,81

232,20

12 244,69

3 017,70

6 333,90

100 320,01

1 397,73

281,71

173,78

1 648,63

96 943,90

15 763,71

3 817,20

277,82

1.240

Paprika zeleninová

0709 60 10

118,66

68,06

3 589,22

884,56

1 856,62

29 406,25

409,71

82,58

50,94

483,25

28 416,62

4 620,73

1 118,91

81,44

1.250

Fenykl

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Batáty, čerstvé, celé, určené pro lidskou spotřebu

0714 20 10

116,82

67,01

3 533,57

870,85

1 827,84

28 950,33

403,36

81,30

50,15

475,76

27 976,05

4 549,09

1 101,57

80,17

2.10

Jedlé kaštany (Castanea spp.), čerstvé

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, čerstvý

ex 0804 30 00

61,66

35,37

1 865,01

459,63

964,73

15 279,91

212,89

42,91

26,47

251,11

14 765,69

2 401,00

581,40

42,32

2.40

Avokado, čerstvé

ex 0804 40 00

118,53

67,99

3 585,19

883,57

1 854,54

29 373,24

409,25

82,48

50,88

482,71

28 384,73

4 615,54

1 117,66

81,34

2.50

Kvajava a mango, čerstvé

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Sladké pomeranče, čerstvé:

2.60.1

| — | krvavé a polokrvavé
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

krvavé a polokrvavé

ex 0805 10 20

55,08

31,59

1 666,06

410,60

861,81

13 649,93

190,18

38,33

23,65

224,32

13 190,56

2 144,87

519,38

37,80

2.60.2

| — | druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins

ex 0805 10 20

48,83

28,01

1 477,10

364,03

764,07

12 101,79

168,61

33,98

22,96

198,88

11 694,53

1 901,61

460,48

33,51

2.60.3

| — | ostatní
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0805 10 20

45,29

25,98

1 369,93

337,62

708,63

11 223,77

156,38

31,52

19,44

184,45

10 846,05

1 763,64

427,07

31,08

2.70

Mandarinky (včetně tangerinek a satsum), čerstvé; klementinky, wilkingy a podobné citrusové hybridy, čerstvé

2.70.1

| — | Klementinky
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementinky

ex 0805 20 10

56,00

32,12

1 694,00

417,49

876,27

13 878,86

193,37

38,97

24,04

228,08

13 411,79

2 180,84

528,09

38,44

2.70.2

| — | Monreales a satsumy
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreales a satsumy

ex 0805 20 30

52,69

30,22

1 593,73

392,77

824,40

13 057,36

181,92

36,67

22,62

214,58

12 617,94

2 051,76

496,84

36,16

2.70.3

| — | Mandarinky a wilkingy
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarinky a wilkingy

ex 0805 20 50

39,17

22,47

1 184,88

292,01

612,91

9 707,63

135,25

27,26

16,82

159,53

9 380,93

1 525,40

369,38

26,88

2.70.4

| — | Tangerinky a ostatní
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerinky a ostatní

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

47,40

27,19

1 433,82

353,37

741,68

11 747,24

163,67

32,99

20,35

193,05

11 351,90

1 845,89

446,98

32,53

2.85

Kyselé lajmy (Citrus aurantifolia), čerstvé

0805 50 90

155,80

89,37

4 712,77

1 161,46

2 437,81

38 611,40

537,96

108,42

66,89

634,53

37 311,99

6 067,17

1 469,17

106,93

2.90

Grapefruity, čerstvé

2.90.1

| — | bílé
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

bílé

ex 0805 40 00

62,25

35,71

1 883,03

464,07

974,05

15 427,51

214,95

43,32

26,73

253,53

14 908,32

2 424,19

587,02

42,72

2.90.2

| — | růžové
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

růžové

ex 0805 40 00

64,70

37,11

1 956,92

482,28

1 012,27

16 032,96

223,38

45,02

27,77

263,48

15 493,40

2 519,33

610,06

44,40

2.100

Stolní hrozny

0806 10 10

153,80

88,22

4 652,08

1 146,50

2 406,42

38 114,25

531,03

107,03

66,03

626,36

36 831,57

5 989,05

1 450,25

105,55

2.110

Vodní melouny

0807 11 00

38,37

22,01

1 160,62

286,03

600,36

9 508,85

132,48

26,70

16,47

156,27

9 188,85

1 494,17

361,81

26,33

2.120

Melouny (jiné než vodní melouny)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

62,97

36,12

1 904,72

469,42

985,27

15 605,23

217,42

43,82

27,03

256,45

15 080,06

2 452,11

593,78

43,22

2.120.2

| — | ostatní
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0807 19 00

63,89

36,65

1 932,54

476,27

999,66

15 833,22

220,60

44,46

27,43

260,20

15 300,38

2 487,94

602,46

43,85

2.140

Hrušky

2.140.1

| — | Hrušky – nashi (Pyrus pyrifolia)
  Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Hrušky – nashi (Pyrus pyrifolia)

Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | ostatní
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Meruňky

0809 10 00

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.160

Třešně, višně

0809 20 95

0809 20 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.170

Broskve

0809 30 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.180

Nektarinky

ex 0809 30 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.190

Švestky a slívy

0809 40 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.200

Jahody

0810 10 00

281,43

161,43

8 512,69

2 097,95

4 403,42

69 743,98

971,72

195,85

120,82

1 146,15

67 396,86

10 959,17

2 653,77

193,15

2.205

Maliny

0810 20 10

304,95

174,92

9 224,13

2 273,28

4 771,43

75 572,71

1 052,93

212,21

130,92

1 241,94

73 029,43

11 875,06

2 875,56

209,29

2.210

Borůvky (plody druhu Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

834,84

44 024,15

10 849,72

22 772,69

360 687,14

5 025,34

1 012,84

624,82

5 927,42

348 548,77

56 676,29

13 724,22

998,87

2.220

Kiwi (Actinidia chinensis Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,67

71,51

3 771,05

929,37

1 950,68

30 895,97

430,46

86,76

53,52

507,74

29 856,21

4 854,81

1 175,60

85,56

2.230

Granátová jablka

ex 0810 90 95

106,91

61,32

3 233,81

796,97

1 672,78

26 494,44

369,14

74,40

45,90

435,40

25 602,81

4 163,18

1 008,12

73,37

2.240

Tomel (včetně ovoce Sharon)

ex 0810 90 95

151,52

86,91

4 583,28

1 129,55

2 370,83

37 550,53

523,18

105,45

65,05

617,09

36 286,82

5 900,47

1 428,81

103,99

2.250

Liči

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/45

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1098/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného na seznamu v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 stanoví, že rozdíl mezi cenami, jež jsou v případě produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení uplatňovány v mezinárodním obchodě, a cenami v rámci Společenství lze pokrýt vývozní náhradou, je-li toto zboží vyváženo ve formě zboží uvedeného na seznamu v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v příloze I nařízení (EHS) č. 2771/75. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1043/2005 ze dne 30. června 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného na seznamu v příloze I nařízení (EHS) č. 2771/75.

| (3) | Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 by sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1043/2005 by sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena na stejně dlouhé období jako je období, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů.

| (4) | Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování. |
| --- | --- |

(4)

Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro tento produkt vyvážený bez dalšího zpracování.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 1043/2005 a v čl. 1 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 a vyvážené ve formě zboží uvedeného na seznamu v příloze I nařízení (EHS) č. 2771/75, se stanoví ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

---

PŘÍLOHA

Sazby náhrad použitelné od 14. července 2005 u vajec a žloutků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Popis zboží | Místo určení (1) | Sazba náhrady |
| 0407 00 | Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená: | | |
| – domácí drůbeže: | | |
| 0407 00 30 | – – ostatní: | | |
| a) | v případě vývozu ovalbuminu kódů KN 3502 11 90 a 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Popis zboží

Místo určení (1)

Sazba náhrady

0407 00

Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená:

– domácí drůbeže:

0407 00 30

– – ostatní:

a)

v případě vývozu ovalbuminu kódů KN 3502 11 90 a 3502 19 90

02

12,00

03

20,00

04

6,00

| b) | v případě vývozu ostatního zboží |
| --- | --- |

b)

v případě vývozu ostatního zboží

01

6,00

0408

Ptačí vejce, bez skořápky, a žloutky, čerstvé, sušené, vařené ve vodě nebo v páře, lisované, zmrazené nebo jinak konzervované, též obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla:

– Žloutky

0408 11

– – sušené:

ex 0408 11 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

40,00

0408 19

– – ostatní:

– – – vhodné k lidské spotřebě:

ex 0408 19 81

– – – – tekuté:

neobsahující sladidla

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – zmrazené:

neobsahující sladidla

01

20,00

– ostatní:

0408 91

– – sušené:

ex 0408 91 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

75,00

0408 99

– – ostatní:

ex 0408 99 80

– – – vhodné k lidské spotřebě:

neobsahující sladidla

01

19,00

---

(1)  Místa určení jsou tato:

| 01 | Třetí země kromě Bulharska od 1. října 2004. V případě Švýcarska a Lichtenštejnska se tyto sazby nepoužijí na zboží, které je uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 a které se vyváží s účinkem od 1. února 2005, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Turecko, Hongkong SAR a Rusko, |
| 03 | Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan a Filipíny, |
| 04 | všechna místa určení kromě Švýcarska a míst určení uvedených pod čísly 02 a 03. |

01

Třetí země kromě Bulharska od 1. října 2004. V případě Švýcarska a Lichtenštejnska se tyto sazby nepoužijí na zboží, které je uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 a které se vyváží s účinkem od 1. února 2005,

02

Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Turecko, Hongkong SAR a Rusko,

03

Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan a Filipíny,

04

všechna místa určení kromě Švýcarska a míst určení uvedených pod čísly 02 a 03.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/47

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1099/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o statistice Společenství o informační společnosti

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 o statistice Společenství o informační společnosti (1), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 808/2004 stanovilo společný rámec pro systematické sestavování statistiky Společenství o informační společnosti. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 808/2004 stanovilo společný rámec pro systematické sestavování statistiky Společenství o informační společnosti.

| (2) | Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 808/2004 jsou k určení údajů, které mají být poskytnuty za účelem sestavení statistiky definované v článcích 3 a 4 tohoto nařízení, a ke stanovení lhůt pro předání výsledků zapotřebí prováděcí opatření. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 808/2004 jsou k určení údajů, které mají být poskytnuty za účelem sestavení statistiky definované v článcích 3 a 4 tohoto nařízení, a ke stanovení lhůt pro předání výsledků zapotřebí prováděcí opatření.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2), |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Údaje, které mají být poskytnuty za účelem sestavení statistiky Společenství o informační společnosti, jak stanoví čl. 3 odst. 2 a článek 4 nařízení (ES) č. 808/2004, jsou uvedeny v příloze I a II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 49.

1

(2)  Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

PŘÍLOHA I

Modul 1: Podniky a informační společnost

1.   TÉMATA A JEJICH PROMĚNNÉ

a)   Témata, která mají být zahrnuta pro referenční rok 2006, vybraná ze seznamu v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 jsou:

| — | systémy informačních a komunikačních technologií (dále jen „ICT“) a jejich využívání v podnicích, |
| --- | --- |

—

systémy informačních a komunikačních technologií (dále jen „ICT“) a jejich využívání v podnicích,

| — | používání internetu a ostatních elektronických sítí v podnicích, |
| --- | --- |

—

používání internetu a ostatních elektronických sítí v podnicích,

| — | postupy elektronického obchodování a elektronického podnikání, |
| --- | --- |

—

postupy elektronického obchodování a elektronického podnikání,

| — | bezpečnost ICT. |
| --- | --- |

—

bezpečnost ICT.

b.1)   Následující proměnné podniků budou zjišťovány pouze u podniků, které nejsou zařazeny v sekci J klasifikace NACE rev. 1.1:

Systémy ICT a jejich využívání v podnicích

Proměnné, které se budou zjišťovat u všech podniků:

| — | používání počítačů. |
| --- | --- |

—

používání počítačů.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež používají počítače:

| — | procento zaměstnaných osob, které používají počítač alespoň jednou týdně, |
| --- | --- |

—

procento zaměstnaných osob, které používají počítač alespoň jednou týdně,

| — | existence zaměstnaných osob, které pravidelně část doby (půl dne týdně nebo více) pracují mimo řádné pracoviště podniku a které se připojují k počítačovým systémům podniku prostřednictvím elektronických sítí (práce na dálku), |
| --- | --- |

—

existence zaměstnaných osob, které pravidelně část doby (půl dne týdně nebo více) pracují mimo řádné pracoviště podniku a které se připojují k počítačovým systémům podniku prostřednictvím elektronických sítí (práce na dálku),

| — | potíže s náborem zaměstnanců se znalostmi ICT v průběhu roku 2005, |
| --- | --- |

—

potíže s náborem zaměstnanců se znalostmi ICT v průběhu roku 2005,

| — | existence bezdrátové sítě LAN, |
| --- | --- |

—

existence bezdrátové sítě LAN,

| — | existence pevné sítě LAN, |
| --- | --- |

—

existence pevné sítě LAN,

| — | existence intranetu, |
| --- | --- |

—

existence intranetu,

| — | existence extranetu, |
| --- | --- |

—

existence extranetu,

| — | existence informačního systému pro správu podávání nebo přijímání objednávek, |
| --- | --- |

—

existence informačního systému pro správu podávání nebo přijímání objednávek,

| — | rozsah nahrazení tradiční pošty elektronickými komunikačními prostředky v posledních pěti letech (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se). |
| --- | --- |

—

rozsah nahrazení tradiční pošty elektronickými komunikačními prostředky v posledních pěti letech (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež využívají práci na dálku:

| — | práce na dálku podle typu: práce doma, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: práce doma,

| — | práce na dálku podle typu: v prostorách zákazníka a/nebo externích obchodních partnerů, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: v prostorách zákazníka a/nebo externích obchodních partnerů,

| — | práce na dálku podle typu: v prostorách jednoho podniku nebo skupiny podniků v různých zeměpisných lokalitách, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: v prostorách jednoho podniku nebo skupiny podniků v různých zeměpisných lokalitách,

| — | práce na dálku podle typu: na služební cestě. |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: na služební cestě.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež se v průběhu roku 2005 setkaly s potížemi při náboru zaměstnanců se znalostmi ICT:

| — | uživatelské znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné, |
| --- | --- |

—

uživatelské znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné,

| — | specializované znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné, |
| --- | --- |

—

specializované znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné,

| — | vysoké náklady na specialisty v oblasti ICT v roce 2005. |
| --- | --- |

—

vysoké náklady na specialisty v oblasti ICT v roce 2005.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají informační systém pro správu podávání nebo přijímání objednávek:

| — | informační systém správy objednávek propojený s vnitřním systémem pro opětovné objednávání náhradních zásob, |
| --- | --- |

—

informační systém správy objednávek propojený s vnitřním systémem pro opětovné objednávání náhradních zásob,

| — | informační systém správy objednávek propojený s fakturačním a platebním systémem, |
| --- | --- |

—

informační systém správy objednávek propojený s fakturačním a platebním systémem,

| — | informační systém správy objednávek propojený se systémem řízení výrobních, logistických nebo servisních postupů, |
| --- | --- |

—

informační systém správy objednávek propojený se systémem řízení výrobních, logistických nebo servisních postupů,

| — | informační systém správy objednávek propojený s podnikovými systémy dodavatelů, |
| --- | --- |

—

informační systém správy objednávek propojený s podnikovými systémy dodavatelů,

| — | informační systém správy objednávek propojený s podnikovými systémy odběratelů. |
| --- | --- |

—

informační systém správy objednávek propojený s podnikovými systémy odběratelů.

Používání internetu a jiných elektronických sítí v podnicích

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež používají počítače:

| — | přístup k internetu. |
| --- | --- |

—

přístup k internetu.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu:

| — | procento zaměstnaných osob, které používají počítač připojený k celosvětové síti www alespoň jednou týdně, |
| --- | --- |

—

procento zaměstnaných osob, které používají počítač připojený k celosvětové síti www alespoň jednou týdně,

| — | internetové připojení: tradiční modem, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: tradiční modem,

| — | internetové připojení: ISDN, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: ISDN,

| — | internetové připojení: DSL, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: DSL,

| — | internetové připojení: jiné pevné internetové připojení, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: jiné pevné internetové připojení,

| — | internetové připojení: mobilní připojení, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: mobilní připojení,

| — | maximální rychlost stahování internetového připojení (méně než 144 Kb/s, 144 Kb/s nebo více, ale méně než 2 Mb/s, 2 Mb/s nebo více), |
| --- | --- |

—

maximální rychlost stahování internetového připojení (méně než 144 Kb/s, 144 Kb/s nebo více, ale méně než 2 Mb/s, 2 Mb/s nebo více),

| — | používání internetu pro bankovní a finanční služby, |
| --- | --- |

—

používání internetu pro bankovní a finanční služby,

| — | používání internetu k odborné přípravě a vzdělávání, |
| --- | --- |

—

používání internetu k odborné přípravě a vzdělávání,

| — | používání internetu ke sledování trhu, |
| --- | --- |

—

používání internetu ke sledování trhu,

| — | používání internetu pro příjem digitálních produktů, |
| --- | --- |

—

používání internetu pro příjem digitálních produktů,

| — | používání internetu k získání poprodejních služeb, |
| --- | --- |

—

používání internetu k získání poprodejních služeb,

| — | používání internetu pro styk s orgány veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu pro styk s orgány veřejné moci v roce 2005,

| — | existence vlastních internetových stránek. |
| --- | --- |

—

existence vlastních internetových stránek.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež byly v průběhu roku 2005 ve styku s orgány veřejné moci přes internet:

| — | používání internetu k získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k získání formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k získání formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k odevzdání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k odevzdání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k předložení návrhu v elektronickém nabídkovém systému (elektronické zadávání veřejných zakázek) v roce 2005. |
| --- | --- |

—

používání internetu k předložení návrhu v elektronickém nabídkovém systému (elektronické zadávání veřejných zakázek) v roce 2005.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají internetové stránky:

| — | internetové stránky pro uvádění vlastních výrobků na trh, |
| --- | --- |

—

internetové stránky pro uvádění vlastních výrobků na trh,

| — | internetové stránky pro usnadnění přístupu ke katalogům a ceníkům, |
| --- | --- |

—

internetové stránky pro usnadnění přístupu ke katalogům a ceníkům,

| — | internetové stránky k poskytování poprodejní podpory. |
| --- | --- |

—

internetové stránky k poskytování poprodejní podpory.

Postupy elektronického obchodování a elektronického podnikání

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu a:

| — | objednávaly přes internet, |
| --- | --- |

—

objednávaly přes internet,

| — | přijímaly objednávky přes internet. |
| --- | --- |

—

přijímaly objednávky přes internet.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež objednávaly přes internet:

| — | procento z celkového počtu nákupů, které bylo výsledkem objednávek podaných přes internet, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] ). |
| --- | --- |

—

procento z celkového počtu nákupů, které bylo výsledkem objednávek podaných přes internet, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] ).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež přijímaly objednávky přes internet:

| — | procento z celkového obratu, které bylo výsledkem objednávek přijatých přes internet, |
| --- | --- |

—

procento z celkového obratu, které bylo výsledkem objednávek přijatých přes internet,

| — | elektronický prodej přes internet podle typu klienta: B2B a B2G, |
| --- | --- |

—

elektronický prodej přes internet podle typu klienta: B2B a B2G,

| — | elektronický prodej přes internet podle typu klienta: B2C, |
| --- | --- |

—

elektronický prodej přes internet podle typu klienta: B2C,

| — | elektronický prodej přes internet podle místa určení: vlastní země, |
| --- | --- |

—

elektronický prodej přes internet podle místa určení: vlastní země,

| — | elektronický prodej přes internet podle místa určení: jiné země EU, |
| --- | --- |

—

elektronický prodej přes internet podle místa určení: jiné země EU,

| — | elektronický prodej přes internet podle místa určení: zbytek světa, |
| --- | --- |

—

elektronický prodej přes internet podle místa určení: zbytek světa,

| — | prodej výrobků přes specializované trhy B2B. |
| --- | --- |

—

prodej výrobků přes specializované trhy B2B.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež používají počítače a:

| — | objednávaly přes jiné počítačové sítě než přes internet, |
| --- | --- |

—

objednávaly přes jiné počítačové sítě než přes internet,

| — | přijímaly objednávky přes jiné počítačové sítě než přes internet. |
| --- | --- |

—

přijímaly objednávky přes jiné počítačové sítě než přes internet.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež objednávaly přes jiné počítačové sítě než přes internet:

| — | procento z celkového počtu nákupů, které bylo výsledkem objednávek podaných přes jiné počítačové sítě než přes internet, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] ). |
| --- | --- |

—

procento z celkového počtu nákupů, které bylo výsledkem objednávek podaných přes jiné počítačové sítě než přes internet, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] ).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež přijímaly objednávky přes jiné počítačové sítě než přes internet:

| — | procento z celkového obratu, které bylo výsledkem objednávek přijatých přes jiné počítačové sítě než přes internet. |
| --- | --- |

—

procento z celkového obratu, které bylo výsledkem objednávek přijatých přes jiné počítačové sítě než přes internet.

Bezpečnost ICT

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu:

| — | používání bezpečnostního vybavení: kontrola virů nebo ochranný software, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: kontrola virů nebo ochranný software,

| — | používání bezpečnostního vybavení: ochranné prostředky privátní sítě (firewalls), |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: ochranné prostředky privátní sítě (firewalls),

| — | používání bezpečnostního vybavení: zabezpečené servery, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: zabezpečené servery,

| — | používání bezpečnostního vybavení: zálohování dat mimo vlastní prostor, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: zálohování dat mimo vlastní prostor,

| — | používání bezpečnostního vybavení: elektronický digitální podpis jako mechanismus autentizace zákazníka, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: elektronický digitální podpis jako mechanismus autentizace zákazníka,

| — | používání bezpečnostního vybavení: jiný mechanismus autentizace (např. kód PIN), |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: jiný mechanismus autentizace (např. kód PIN),

| — | používání bezpečnostního vybavení: kódování dat za účelem zachování důvěrnosti, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: kódování dat za účelem zachování důvěrnosti,

| — | problémy související s ICT v roce 2005, které vedly ke ztrátě informací nebo k časové ztrátě. |
| --- | --- |

—

problémy související s ICT v roce 2005, které vedly ke ztrátě informací nebo k časové ztrátě.

b.2)   Následující proměnné se zjišťují u podniků z finančního odvětví zařazené v sekci J a třídách 65.12, 65.22, 66.01 a 66.03 klasifikace NACE rev. 1.1:

Systémy ICT a jejich využívání v podnicích

Proměnné, které se budou zjišťovat u všech podniků:

| — | procento zaměstnaných osob, které používají počítač alespoň jednou týdně, |
| --- | --- |

—

procento zaměstnaných osob, které používají počítač alespoň jednou týdně,

| — | existence zaměstnaných osob, které pravidelně část doby (půl dne týdně nebo více) pracují mimo řádné pracoviště podniku a které se připojují k počítačovým systémům podniku prostřednictvím elektronických sítí (práce na dálku), |
| --- | --- |

—

existence zaměstnaných osob, které pravidelně část doby (půl dne týdně nebo více) pracují mimo řádné pracoviště podniku a které se připojují k počítačovým systémům podniku prostřednictvím elektronických sítí (práce na dálku),

| — | potíže s náborem zaměstnanců se znalostmi ICT v průběhu roku 2005, |
| --- | --- |

—

potíže s náborem zaměstnanců se znalostmi ICT v průběhu roku 2005,

| — | existence bezdrátové sítě LAN, |
| --- | --- |

—

existence bezdrátové sítě LAN,

| — | existence pevné sítě LAN, |
| --- | --- |

—

existence pevné sítě LAN,

| — | existence intranetu, |
| --- | --- |

—

existence intranetu,

| — | existence extranetu, |
| --- | --- |

—

existence extranetu,

| — | existence informačního systému pro správu přijímání objednávek, |
| --- | --- |

—

existence informačního systému pro správu přijímání objednávek,

| — | rozsah nahrazení tradiční pošty elektronickými komunikačními prostředky v posledních pěti letech (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se). |
| --- | --- |

—

rozsah nahrazení tradiční pošty elektronickými komunikačními prostředky v posledních pěti letech (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež využívají práci na dálku:

| — | práce na dálku podle typu: práce doma, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: práce doma,

| — | práce na dálku podle typu: v prostorách zákazníka a/nebo externích obchodních partnerů, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: v prostorách zákazníka a/nebo externích obchodních partnerů,

| — | práce na dálku podle typu: v prostorách jednoho podniku nebo skupiny podniků v různých zeměpisných lokalitách, |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: v prostorách jednoho podniku nebo skupiny podniků v různých zeměpisných lokalitách,

| — | práce na dálku podle typu: na služební cestě. |
| --- | --- |

—

práce na dálku podle typu: na služební cestě.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež se v průběhu roku 2005 setkaly s potížemi při náboru zaměstnanců se znalostmi ICT:

| — | uživatelské znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné, |
| --- | --- |

—

uživatelské znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné,

| — | specializované znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné, |
| --- | --- |

—

specializované znalosti ICT nebyly v roce 2005 k dispozici nebo nebyly zcela vhodné,

| — | vysoké náklady na specialisty v oblasti ICT v roce 2005. |
| --- | --- |

—

vysoké náklady na specialisty v oblasti ICT v roce 2005.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají informační systém pro správu přijímání objednávek:

| — | informační systém pro správu objednávek propojený s vnitřním systémem podniku nebo skupiny podniků, |
| --- | --- |

—

informační systém pro správu objednávek propojený s vnitřním systémem podniku nebo skupiny podniků,

| — | informační systém pro správu objednávek propojený s podnikovými systémy odběratelů. |
| --- | --- |

—

informační systém pro správu objednávek propojený s podnikovými systémy odběratelů.

Používání internetu v podnicích

Proměnné, které se budou zjišťovat pro všechny podniky:

| — | přístup k internetu. |
| --- | --- |

—

přístup k internetu.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu:

| — | procento zaměstnaných osob, které používají počítač připojený k celosvětové síti www alespoň jednou týdně, |
| --- | --- |

—

procento zaměstnaných osob, které používají počítač připojený k celosvětové síti www alespoň jednou týdně,

| — | internetové připojení: tradiční modem, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: tradiční modem,

| — | internetové připojení: ISDN, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: ISDN,

| — | internetové připojení: DSL, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: DSL,

| — | internetové připojení: jiné pevné internetové připojení, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: jiné pevné internetové připojení,

| — | internetové připojení: mobilní připojení, |
| --- | --- |

—

internetové připojení: mobilní připojení,

| — | maximální rychlost stahování internetového připojení (méně než 144 Kb/s, 144 Kb/s nebo více, ale méně než 2 Mb/s, 2 Mb/s nebo více), |
| --- | --- |

—

maximální rychlost stahování internetového připojení (méně než 144 Kb/s, 144 Kb/s nebo více, ale méně než 2 Mb/s, 2 Mb/s nebo více),

| — | používání internetu k odborné přípravě a vzdělávání, |
| --- | --- |

—

používání internetu k odborné přípravě a vzdělávání,

| — | používání internetu pro styk s orgány veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu pro styk s orgány veřejné moci v roce 2005,

| — | existence vlastních internetových stránek. |
| --- | --- |

—

existence vlastních internetových stránek.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež byly v průběhu roku 2005 ve styku s orgány veřejné moci přes internet:

| — | používání internetu k získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k získání formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k získání formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k odevzdání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci v roce 2005, |
| --- | --- |

—

používání internetu k odevzdání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci v roce 2005,

| — | používání internetu k předložení návrhu v elektronickém nabídkovém systému (elektronické zadávání veřejných zakázek) v roce 2005. |
| --- | --- |

—

používání internetu k předložení návrhu v elektronickém nabídkovém systému (elektronické zadávání veřejných zakázek) v roce 2005.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají internetové stránky (nepovinné):

| — | internetové stránky pro uvádění vlastních výrobků/služeb na trh (nepovinné). |
| --- | --- |

—

internetové stránky pro uvádění vlastních výrobků/služeb na trh (nepovinné).

Postupy elektronického obchodování a elektronického podnikání

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu:

| — | poskytování finančních služeb zákazníkům on-line. |
| --- | --- |

—

poskytování finančních služeb zákazníkům on-line.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež poskytovaly finanční služby on-line:

| — | poskytování platebních služeb, |
| --- | --- |

—

poskytování platebních služeb,

| — | poskytování vkladů, |
| --- | --- |

—

poskytování vkladů,

| — | poskytování úvěrů, |
| --- | --- |

—

poskytování úvěrů,

| — | poskytování investičních služeb, |
| --- | --- |

—

poskytování investičních služeb,

| — | poskytování životního pojištění, |
| --- | --- |

—

poskytování životního pojištění,

| — | poskytování neživotního pojištění, |
| --- | --- |

—

poskytování neživotního pojištění,

| — | příjem objednávek na platební služby přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávek na platební služby přes internet,

| — | příjem objednávek na vklady přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávek na vklady přes internet,

| — | příjem objednávek na úvěry přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávek na úvěry přes internet,

| — | příjem objednávek na investiční služby přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávek na investiční služby přes internet,

| — | příjem objednávky na životní pojištění přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávky na životní pojištění přes internet,

| — | příjem objednávek na neživotní pojištění přes internet, |
| --- | --- |

—

příjem objednávek na neživotní pojištění přes internet,

| — | internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: vlastní země, |
| --- | --- |

—

internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: vlastní země,

| — | internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: jiné země EU, |
| --- | --- |

—

internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: jiné země EU,

| — | internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: zbytek světa. |
| --- | --- |

—

internetový elektronický prodej drobných finančních služeb podle místa určení: zbytek světa.

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež poskytují bankovní služby přes internet:

| — | procento z celkového počtu držitelů účtů/vkladatelů, kteří podali objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento z celkového počtu držitelů účtů/vkladatelů, kteří podali objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento z celkového počtu soukromých držitelů účtů/vkladatelů, kteří podali objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento z celkového počtu soukromých držitelů účtů/vkladatelů, kteří podali objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento z celkového počtu společností, jež jsou držiteli účtů/vkladateli, které podaly objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento z celkového počtu společností, jež jsou držiteli účtů/vkladateli, které podaly objednávky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento z hodnoty platebních příkazů přes internet (nepovinné), v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento z hodnoty platebních příkazů přes internet (nepovinné), v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento z hodnoty příjmů z objednávek přes internet (nepovinné), v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ). |
| --- | --- |

—

procento z hodnoty příjmů z objednávek přes internet (nepovinné), v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež poskytují pojištění přes internet:

| — | procento pojistek objednaných soukromými zákazníky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento pojistek objednaných soukromými zákazníky přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento pojistek objednaných obchodními zákaznickými společnostmi přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ), |
| --- | --- |

—

procento pojistek objednaných obchodními zákaznickými společnostmi přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ),

| — | procento z hodnoty hrubého příjmu ze soukromých pojistek a pojistek společností objednaných přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ). |
| --- | --- |

—

procento z hodnoty hrubého příjmu ze soukromých pojistek a pojistek společností objednaných přes internetové stránky, v procentních třídách ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ).

Proměnné, které se budou zjišťovat pro všechny podniky (nepovinné):

| — | příjem objednávek od zákazníků přes jiné sítě než přes internet (nepovinné). |
| --- | --- |

—

příjem objednávek od zákazníků přes jiné sítě než přes internet (nepovinné).

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež přijímaly objednávky od zákazníků přes jiné sítě než přes internet (nepovinné):

| — | používání sítě k přijímání sériových platebních příkazů z počítačových aplikací zákaznických společností (nepovinné), |
| --- | --- |

—

používání sítě k přijímání sériových platebních příkazů z počítačových aplikací zákaznických společností (nepovinné),

| — | používání sítě bankomatů (např. ATM) v samoobslužných zónách k přijímání platebních příkazů nebo sítě pro platební příkazy kreditní kartou od drobných zákazníků/jednotlivců (nepovinné), |
| --- | --- |

—

používání sítě bankomatů (např. ATM) v samoobslužných zónách k přijímání platebních příkazů nebo sítě pro platební příkazy kreditní kartou od drobných zákazníků/jednotlivců (nepovinné),

| — | používání sítě k přijímání objednávek z počítačových systémů obchodních zástupců propojených s podnikovým počítačovým systémem (nepovinné), |
| --- | --- |

—

používání sítě k přijímání objednávek z počítačových systémů obchodních zástupců propojených s podnikovým počítačovým systémem (nepovinné),

| — | jiné používání elektronických sítí jiných než internet (nepovinné). |
| --- | --- |

—

jiné používání elektronických sítí jiných než internet (nepovinné).

Bezpečnost ICT

Proměnné, které se budou zjišťovat u podniků, jež mají přístup k internetu:

| — | používání bezpečnostního vybavení: kontrola virů nebo ochranný software, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: kontrola virů nebo ochranný software,

| — | používání bezpečnostního vybavení: ochranné prostředky privátní sítě (firewalls), |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: ochranné prostředky privátní sítě (firewalls),

| — | používání bezpečnostního vybavení: zabezpečené servery, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: zabezpečené servery,

| — | používání bezpečnostního vybavení: zálohování dat mimo vlastní prostor, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: zálohování dat mimo vlastní prostor,

| — | používání bezpečnostního vybavení: elektronický digitální podpis jako mechanismus autentizace zákazníka, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: elektronický digitální podpis jako mechanismus autentizace zákazníka,

| — | používání bezpečnostního vybavení: jiný mechanismus autentizace (např. kód PIN), |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: jiný mechanismus autentizace (např. kód PIN),

| — | používání bezpečnostního vybavení: kódování dat za účelem zachování důvěrnosti, |
| --- | --- |

—

používání bezpečnostního vybavení: kódování dat za účelem zachování důvěrnosti,

| — | problémy související s ICT v roce 2005, které vedly ke ztrátě informací nebo k časové ztrátě. |
| --- | --- |

—

problémy související s ICT v roce 2005, které vedly ke ztrátě informací nebo k časové ztrátě.

2.   POKRYTÍ

Proměnné stanovené v bodě 1 písm. b) této přílohy se budou zjišťovat u podniků zařazených do následujících tříd ekonomických činností a kategorií velikosti podniku.

a)   Ekonomická činnost: podniky zařazené do těchto kategorií NACE rev. 1.1:

| Kategorie NACE | Popis |
| --- | --- |
| Sekce D | Zpracovatelský průmysl |
| Sekce F | Stavebnictví |
| Sekce G | Obchod; opravy a údržba motorových vozidel, výrobků pro osobní potřebu a pro domácnost |
| Skupiny 55.1 a 55.2 | Hotely, kempy a jiná zařízení pro krátkodobé ubytování |
| Sekce I | Doprava, skladování a spoje |
| Třída 65.12 | Ostatní peněžní zprostředkování |
| Třída 65.22 | Ostatní poskytování úvěrů |
| Třída 66.01 | Životní pojištění |
| Třída 66.03 | Neživotní pojištění |
| Sekce K | Činnosti v oblasti nemovitostí a pronájmu; podnikatelské činnosti |
| Skupiny 92.1 a 92.2 | Činnosti v oblasti filmů a videozáznamů, rozhlasové a televizní činnosti |

Kategorie NACE

Popis

Sekce D

Zpracovatelský průmysl

Sekce F

Stavebnictví

Sekce G

Obchod; opravy a údržba motorových vozidel, výrobků pro osobní potřebu a pro domácnost

Skupiny 55.1 a 55.2

Hotely, kempy a jiná zařízení pro krátkodobé ubytování

Sekce I

Doprava, skladování a spoje

Třída 65.12

Ostatní peněžní zprostředkování

Třída 65.22

Ostatní poskytování úvěrů

Třída 66.01

Životní pojištění

Třída 66.03

Neživotní pojištění

Sekce K

Činnosti v oblasti nemovitostí a pronájmu; podnikatelské činnosti

Skupiny 92.1 a 92.2

Činnosti v oblasti filmů a videozáznamů, rozhlasové a televizní činnosti

b)   Velikost podniku: podniky s 10 nebo více zaměstnanci;

c)   Zeměpisný rozsah: podniky kdekoliv na území členského státu.

3.   REFERENČNÍ OBDOBÍ

Referenčním obdobím pro proměnné v položce postupy elektronického obchodování a elektronického podnikání a tam, kde je tak stanoveno, je rok 2005. Pro ostatní údaje je referenčním obdobím leden 2006.

4.   ROZDĚLENÍ PROMĚNNÝCH

Témata a jejich proměnné uvedené v bodě 1 písm. b) této přílohy se poskytují samostatně pro tyto skupiny kategorií:

a)   Rozdělení ekonomických činností: podle těchto skupin kategorií NACE rev. 1.1:

Skupiny kategorií NACE

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

b)   Rozdělení podle kategorií velikosti: údaje se rozdělí podle těchto kategorií velikosti v závislosti na počtu zaměstnanců:

Kategorie velikosti

| | 10 nebo více |
| --- | --- |

10 nebo více

| | 10–49 (malé podniky) |
| --- | --- |

10–49 (malé podniky)

| | 50–249 (střední podniky) |
| --- | --- |

50–249 (střední podniky)

| | 250 nebo více (velké podniky) |
| --- | --- |

250 nebo více (velké podniky)

c)   Zeměpisné rozdělení: údaje se rozdělí podle těchto regionálních skupin:

Regionální skupina

| | Regiony v rámci Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných) |
| --- | --- |

Regiony v rámci Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných)

| | Regiony, které nespadají do Cíle 1 |
| --- | --- |

Regiony, které nespadají do Cíle 1

5.   PERIODICITA

Údaje se poskytnou jednou za rok 2006.

6.   LHŮTY

| a) | Souhrnné údaje, popřípadě označené jako důvěrné nebo nespolehlivé, uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 5. října 2006. Do tohoto dne musí být soubor údajů dokončen, uznán platným a schválen. Počítačově čitelný formát předávání členěný do tabulek se řídí pokyny Eurostatu. |
| --- | --- |

a)

Souhrnné údaje, popřípadě označené jako důvěrné nebo nespolehlivé, uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 5. října 2006. Do tohoto dne musí být soubor údajů dokončen, uznán platným a schválen. Počítačově čitelný formát předávání členěný do tabulek se řídí pokyny Eurostatu.

| b) | Metadata uvedená v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 31. července 2006. Metadata se řídí příslušnou šablonou Eurostatu. |
| --- | --- |

b)

Metadata uvedená v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 31. července 2006. Metadata se řídí příslušnou šablonou Eurostatu.

| c) | Zpráva o kvalitě uvedená v čl. 7 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předloží Eurostatu do 1. prosince 2006. Zpráva o kvalitě se řídí příslušnou šablonou Eurostatu. |
| --- | --- |

c)

Zpráva o kvalitě uvedená v čl. 7 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předloží Eurostatu do 1. prosince 2006. Zpráva o kvalitě se řídí příslušnou šablonou Eurostatu.

---

PŘÍLOHA II

Modul 2: Jednotlivci, domácnosti a informační společnost

1.   TÉMATA A JEJICH PROMĚNNÉ

a)   Témata zahrnutá pro referenční rok 2006 vybraná ze seznamu v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 jsou:

| — | přístup k systémům ICT a jejich využívání jednotlivci nebo domácnostmi, |
| --- | --- |

—

přístup k systémům ICT a jejich využívání jednotlivci nebo domácnostmi,

| — | používání internetu k různým účelům jednotlivci nebo domácnostmi, |
| --- | --- |

—

používání internetu k různým účelům jednotlivci nebo domácnostmi,

| — | bezpečnost ICT, |
| --- | --- |

—

bezpečnost ICT,

| — | znalosti ICT, |
| --- | --- |

—

znalosti ICT,

| — | překážky ve využívání ICT a internetu. |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání ICT a internetu.

b)   Zjišťují se tyto proměnné:

| | přístup k systémům ICT a jejich využívání jednotlivci nebo domácnostmi.
  Proměnné, které se budou zjišťovat u všech domácností:






  — | přístup k zařízením ICT doma: TV (samostatně se vykazuje: satelitní parabolická anténa, kabelová TV, digitální TV), |
| --- | --- | --- |

přístup k systémům ICT a jejich využívání jednotlivci nebo domácnostmi.

Proměnné, které se budou zjišťovat u všech domácností:

—

přístup k zařízením ICT doma: TV (samostatně se vykazuje: satelitní parabolická anténa, kabelová TV, digitální TV),

| — | přístup k zařízením ICT doma: pevná telefonní linka, |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: pevná telefonní linka,

| — | přístup k zařízením ICT doma: mobilní telefon (samostatně se vykazuje: mobilní telefon s internetem), |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: mobilní telefon (samostatně se vykazuje: mobilní telefon s internetem),

| — | přístup k zařízením ICT doma: herní konzole, |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: herní konzole,

| — | přístup k zařízením ICT doma: stolní počítač, |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: stolní počítač,

| — | přístup k zařízením ICT doma: přenosný počítač, |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: přenosný počítač,

| — | přístup k zařízením ICT doma: kapesní počítač, |
| --- | --- |

—

přístup k zařízením ICT doma: kapesní počítač,

| — | přístup k internetu doma, bez ohledu na to, zda se používá. |
| --- | --- |

—

přístup k internetu doma, bez ohledu na to, zda se používá.

Proměnné, které se budou zjišťovat u domácností s přístupem k internetu:

| — | zařízení používaná pro přístup k internetu doma: stolní počítač, |
| --- | --- |

—

zařízení používaná pro přístup k internetu doma: stolní počítač,

| — | zařízení používaná pro přístup k internetu doma: přenosný počítač, |
| --- | --- |

—

zařízení používaná pro přístup k internetu doma: přenosný počítač,

| — | zařízení používaná pro přístup k internetu doma: TV sada se zvláštním internetovým zařízením, |
| --- | --- |

—

zařízení používaná pro přístup k internetu doma: TV sada se zvláštním internetovým zařízením,

| — | zařízení používaná pro přístup k internetu doma: herní konzole, |
| --- | --- |

—

zařízení používaná pro přístup k internetu doma: herní konzole,

| — | zařízení používaná pro přístup k internetu doma: jiné vybavení (nepovinně: samostatně se vykáže mobilní telefon s internetem, kapesní počítač), |
| --- | --- |

—

zařízení používaná pro přístup k internetu doma: jiné vybavení (nepovinně: samostatně se vykáže mobilní telefon s internetem, kapesní počítač),

| — | typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: modem nebo ISDN, |
| --- | --- |

—

typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: modem nebo ISDN,

| — | typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: DSL, |
| --- | --- |

—

typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: DSL,

| — | typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: jiné vysokorychlostní připojení (např. kabel, UMTS atd.), |
| --- | --- |

—

typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: jiné vysokorychlostní připojení (např. kabel, UMTS atd.),

| — | typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: mobilní telefon s nízkorychlostním připojením (WAP, GPRS atd.). |
| --- | --- |

—

typ připojení používaný pro přístup k internetu doma: mobilní telefon s nízkorychlostním připojením (WAP, GPRS atd.).

Proměnné, které se budou zjišťovat u všech jednotlivců:

| — | poslední použití počítače (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nepoužíval/a počítač), |
| --- | --- |

—

poslední použití počítače (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nepoužíval/a počítač),

| — | používání mobilního telefonu. |
| --- | --- |

—

používání mobilního telefonu.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří použili počítač v posledních třech měsících:

| — | frekvence používání počítače (každý den nebo téměř každý den, alespoň jednou týdně (ale ne každý den), alespoň jednou měsíčně (ale ne každý týden), méně než jednou měsíčně), |
| --- | --- |

—

frekvence používání počítače (každý den nebo téměř každý den, alespoň jednou týdně (ale ne každý den), alespoň jednou měsíčně (ale ne každý týden), méně než jednou měsíčně),

| — | místo použití počítače za poslední tři měsíce: doma, |
| --- | --- |

—

místo použití počítače za poslední tři měsíce: doma,

| — | místo použití počítače za poslední tři měsíce: na obvyklém pracovišti (jinde než doma), |
| --- | --- |

—

místo použití počítače za poslední tři měsíce: na obvyklém pracovišti (jinde než doma),

| — | místo použití počítače za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání, |
| --- | --- |

—

místo použití počítače za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání,

| — | místo použití počítače za poslední tři měsíce: u jiné osoby doma, |
| --- | --- |

—

místo použití počítače za poslední tři měsíce: u jiné osoby doma,

| — | místo použití počítače za poslední tři měsíce: jinde. |
| --- | --- |

—

místo použití počítače za poslední tři měsíce: jinde.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří používají mobilní telefon:

| — | nahrazení tradiční soukromé pošty mobilními textovými nebo obrazovými zprávami (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se). |
| --- | --- |

—

nahrazení tradiční soukromé pošty mobilními textovými nebo obrazovými zprávami (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se).

| | Používání internetu k různým účelům jednotlivci a/nebo domácnostmi
  Proměnné, které se budou zjišťovat pro všechny jednotlivce:






  — | poslední použití internetu (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nepoužíval/a internet). |
| --- | --- | --- |

Používání internetu k různým účelům jednotlivci a/nebo domácnostmi

Proměnné, které se budou zjišťovat pro všechny jednotlivce:

—

poslední použití internetu (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nepoužíval/a internet).

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří již používali internet:

| — | poslední internetová obchodní činnost pro soukromé použití (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nenakupoval/a ani neobjednával/a). |
| --- | --- |

—

poslední internetová obchodní činnost pro soukromé použití (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy nenakupoval/a ani neobjednával/a).

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří použili internet v posledních třech měsících:

| — | frekvence používání internetu (každý den nebo téměř každý den, alespoň jednou týdně (ale ne každý den), alespoň jednou měsíčně (ale ne každý týden), méně než jednou měsíčně), |
| --- | --- |

—

frekvence používání internetu (každý den nebo téměř každý den, alespoň jednou týdně (ale ne každý den), alespoň jednou měsíčně (ale ne každý týden), méně než jednou měsíčně),

| — | místo použití internetu za poslední tři měsíce: doma, |
| --- | --- |

—

místo použití internetu za poslední tři měsíce: doma,

| — | místo použití internetu za poslední tři měsíce: na pracovišti (jinde než doma), |
| --- | --- |

—

místo použití internetu za poslední tři měsíce: na pracovišti (jinde než doma),

| — | místo použití internetu za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání, |
| --- | --- |

—

místo použití internetu za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání,

| — | místo použití internetu za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání, |
| --- | --- |

—

místo použití internetu za poslední tři měsíce: v místě vzdělávání,

| — | místo použití internetu za poslední tři měsíce: jinde (nepovinně: samostatně se vykáže veřejná knihovna, pošta, veřejný úřad, radnice nebo vládní agentura, občanská nebo dobrovolnická organizace, internetová kavárna), |
| --- | --- |

—

místo použití internetu za poslední tři měsíce: jinde (nepovinně: samostatně se vykáže veřejná knihovna, pošta, veřejný úřad, radnice nebo vládní agentura, občanská nebo dobrovolnická organizace, internetová kavárna),

| — | používání mobilních zařízení k přístupu na internet: mobilní telefon přes WAP nebo GPRS, |
| --- | --- |

—

používání mobilních zařízení k přístupu na internet: mobilní telefon přes WAP nebo GPRS,

| — | používání mobilních zařízení k přístupu na internet: mobilní telefon přes UMTS, |
| --- | --- |

—

používání mobilních zařízení k přístupu na internet: mobilní telefon přes UMTS,

| — | používání mobilních zařízení k přístupu na internet: kapesní počítač, |
| --- | --- |

—

používání mobilních zařízení k přístupu na internet: kapesní počítač,

| — | nahrazení tradiční soukromé pošty internetovými nebo elektronickými zprávami (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se), |
| --- | --- |

—

nahrazení tradiční soukromé pošty internetovými nebo elektronickými zprávami (žádné nahrazení, malé nahrazení, značné nahrazení, většinové nebo úplné nahrazení, nehodí se),

| — | používání osobní (soukromé nebo pracovní) elektronické adresy, |
| --- | --- |

—

používání osobní (soukromé nebo pracovní) elektronické adresy,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro posílání nebo přijímání elektronické pošty, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro posílání nebo přijímání elektronické pošty,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro telefonování přes internet, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro telefonování přes internet,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro jiné komunikační činnosti; |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro jiné komunikační činnosti;

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání informací o zboží a službách, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání informací o zboží a službách,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro využívání služeb souvisejících s cestováním a ubytováním, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro využívání služeb souvisejících s cestováním a ubytováním,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro poslech internetového rozhlasu nebo sledování internetové televize, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro poslech internetového rozhlasu nebo sledování internetové televize,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hraní nebo stahování her, obrázků či hudby, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hraní nebo stahování her, obrázků či hudby,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro stahování softwaru, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro stahování softwaru,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro četbu nebo stahování internetové verze novin a zpravodajských magazínů, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro četbu nebo stahování internetové verze novin a zpravodajských magazínů,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání zaměstnaní nebo zaslání žádosti o zaměstnání, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání zaměstnaní nebo zaslání žádosti o zaměstnání,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání informací z oblasti zdraví, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání informací z oblasti zdraví,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání jiných informací nebo pro jiné služby on-line, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro hledání jiných informací nebo pro jiné služby on-line,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro internetové bankovnictví, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro internetové bankovnictví,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro prodej zboží nebo služeb, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro prodej zboží nebo služeb,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro formalizované vzdělávací činnosti, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro formalizované vzdělávací činnosti,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro kurzy dalšího vzdělávání, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro kurzy dalšího vzdělávání,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro jiné vzdělávací činnosti související výlučně s pracovními příležitostmi, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro jiné vzdělávací činnosti související výlučně s pracovními příležitostmi,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro získání informací z internetových stránek orgánů veřejné moci,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro stažení úředních formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro stažení úředních formulářů z internetových stránek orgánů veřejné moci,

| — | používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro zaslání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci, |
| --- | --- |

—

používání internetu za poslední tři měsíce k soukromým účelům pro zaslání vyplněných formulářů orgánům veřejné moci,

| — | používání internetu ke styku s veřejnou správou (používá, má zájem o používání, nemá zájem). |
| --- | --- |

—

používání internetu ke styku s veřejnou správou (používá, má zájem o používání, nemá zájem).

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří internet použili v posledních třech měsících a mají zájem o elektronickou veřejnou správu (e-government):

| — | e-government pro daně z příjmu (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro daně z příjmu (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro hledání zaměstnání ze strany úřadů práce (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro hledání zaměstnání ze strany úřadů práce (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro dávky sociálního zabezpečení (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro dávky sociálního zabezpečení (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro osobní doklady (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro osobní doklady (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro registraci vozidel (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro registraci vozidel (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro žádosti o stavební povolení (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro žádosti o stavební povolení (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro zasílání prohlášení na policii (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro zasílání prohlášení na policii (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro veřejné knihovny (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro veřejné knihovny (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro žádosti o potvrzení a pro jejich vydávání (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro žádosti o potvrzení a pro jejich vydávání (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro zápis k vyššímu vzdělávání nebo na univerzitu (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro zápis k vyššímu vzdělávání nebo na univerzitu (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro oznámení o přestěhování (používá, hodlá používat, nemá zájem), |
| --- | --- |

—

e-government pro oznámení o přestěhování (používá, hodlá používat, nemá zájem),

| — | e-government pro služby v oblasti zdravotnictví (používá, hodlá používat, nemá zájem). |
| --- | --- |

—

e-government pro služby v oblasti zdravotnictví (používá, hodlá používat, nemá zájem).

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří za posledních 12 měsíců použili internet k internetovým obchodním činnostem:

| — | používání internetu k objednání potravin nebo potravinářského zboží, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání potravin nebo potravinářského zboží,

| — | používání internetu k objednání spotřebního zboží, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání spotřebního zboží,

| — | používání internetu k objednání filmů nebo hudby (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line), |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání filmů nebo hudby (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line),

| — | používání internetu k objednání knih, časopisů, novin nebo materiálů pro elektronické učení (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line), |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání knih, časopisů, novin nebo materiálů pro elektronické učení (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line),

| — | používání internetu k objednání oblečení nebo sportovních potřeb, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání oblečení nebo sportovních potřeb,

| — | používání internetu k objednání počítačového softwaru a aktualizací (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line), |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání počítačového softwaru a aktualizací (samostatně se vykazuje: zda bylo dodáno on-line),

| — | používání internetu k objednání počítačového hardwaru, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání počítačového hardwaru,

| — | používání internetu k objednání elektronických zařízení, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání elektronických zařízení,

| — | používání internetu k objednání nákupů akcií, finančních služeb nebo pojištění, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání nákupů akcií, finančních služeb nebo pojištění,

| — | používání internetu k objednání jízdenek/letenek nebo ubytování na dovolené, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání jízdenek/letenek nebo ubytování na dovolené,

| — | používání internetu k objednání vstupenek na různé akce, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání vstupenek na různé akce,

| — | používání internetu k objednání loterií nebo sázek, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání loterií nebo sázek,

| — | používání internetu k objednání jiného zboží nebo služeb, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednání jiného zboží nebo služeb,

| — | používání internetu k objednávání od maloobchodníků známých jinak než z internetu, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednávání od maloobchodníků známých jinak než z internetu,

| — | používání internetu k objednávání od maloobchodníků známých z internetu nebo nalezených na internetu, |
| --- | --- |

—

používání internetu k objednávání od maloobchodníků známých z internetu nebo nalezených na internetu,

| — | problémy s internetovým obchodováním bez ohledu na typ daného problému. |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním bez ohledu na typ daného problému.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří za posledních 12 měsíců použili internet k internetovým obchodním činnostem a kteří se setkali s jakýmkoli problémem s internetovým obchodováním:

| — | problémy s internetovým obchodováním: potíže při hledání informací o zárukách, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: potíže při hledání informací o zárukách,

| — | problémy s internetovým obchodováním: rychlost dodání pomalejší, než bylo uvedeno, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: rychlost dodání pomalejší, než bylo uvedeno,

| — | problémy s internetovým obchodováním: konečné náklady vyšší, než bylo uvedeno, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: konečné náklady vyšší, než bylo uvedeno,

| — | problémy s internetovým obchodováním: konečné náklady vyšší, než bylo uvedeno, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: konečné náklady vyšší, než bylo uvedeno,

| — | problémy s internetovým obchodováním: nedostatečná bezpečnost plateb, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: nedostatečná bezpečnost plateb,

| — | problémy s internetovým obchodováním: obtížné vyřizování stížností a zjednávání nápravy nebo po podání stížnosti nenásledovala uspokojivá odpověď, |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: obtížné vyřizování stížností a zjednávání nápravy nebo po podání stížnosti nenásledovala uspokojivá odpověď,

| — | problémy s internetovým obchodováním: jiné. |
| --- | --- |

—

problémy s internetovým obchodováním: jiné.

Bezpečnost ICT

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří za poslední tři měsíce použili doma internet:

| — | spam (nevyžádaná elektronická pošta, kterou jednotlivec považuje za zásilku reklamního charakteru a raději by ji nedostával). |
| --- | --- |

—

spam (nevyžádaná elektronická pošta, kterou jednotlivec považuje za zásilku reklamního charakteru a raději by ji nedostával).

Znalosti ICT

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří někdy použili počítač:

| — | poslední alespoň tříhodinový výukový kurz týkající se jakéhokoliv aspektu používání počítače (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy neabsolvoval/a žádný kurz), |
| --- | --- |

—

poslední alespoň tříhodinový výukový kurz týkající se jakéhokoliv aspektu používání počítače (v posledních třech měsících, před třemi měsíci až jedním rokem, před více než jedním rokem, nikdy neabsolvoval/a žádný kurz),

| — | znalosti práce na počítači – kopírování nebo přesunování souboru či složky, |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – kopírování nebo přesunování souboru či složky,

| — | znalosti práce na počítači – používání funkcí kopírovat a vložit ke kopírování nebo přesunování informací v rámci dokumentu, |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – používání funkcí kopírovat a vložit ke kopírování nebo přesunování informací v rámci dokumentu,

| — | znalosti práce na počítači – používání základních aritmetických vzorců v tabulkovém procesoru, |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – používání základních aritmetických vzorců v tabulkovém procesoru,

| — | znalosti práce na počítači – komprimace souborů, |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – komprimace souborů,

| — | znalosti práce na počítači – zapojování a instalace nových zařízení, např. tiskárny nebo modemu, |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – zapojování a instalace nových zařízení, např. tiskárny nebo modemu,

| — | znalosti práce na počítači – sestavování počítačového programu pomocí specializovaného programovacího jazyka. |
| --- | --- |

—

znalosti práce na počítači – sestavování počítačového programu pomocí specializovaného programovacího jazyka.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří někdy používali internet:

| — | znalosti práce s internetem – používání vyhledávače k vyhledávání informací, |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – používání vyhledávače k vyhledávání informací,

| — | znalosti práce s internetem – posílání elektronické pošty s přílohami, |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – posílání elektronické pošty s přílohami,

| — | znalosti práce s internetem – psaní vzkazů v diskuzních klubech, diskusních skupinách nebo na diskusních fórech on-line, |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – psaní vzkazů v diskuzních klubech, diskusních skupinách nebo na diskusních fórech on-line,

| — | znalosti práce s internetem – používání internetu k telefonování, |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – používání internetu k telefonování,

| — | znalosti práce s internetem – používání sdílení souborů (peer-to-peer) k výměně filmů, hudby atd., |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – používání sdílení souborů (peer-to-peer) k výměně filmů, hudby atd.,

| — | znalosti práce s internetem – tvorba internetových stránek. |
| --- | --- |

—

znalosti práce s internetem – tvorba internetových stránek.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců s jednou či více znalostmi práce na počítači nebo práce s internetem:

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: formalizovaná vzdělávací instituce, |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: formalizovaná vzdělávací instituce,

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: výukové kurzy ve středisku vzdělávání dospělých (ale ne z podnětu zaměstnavatele), |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: výukové kurzy ve středisku vzdělávání dospělých (ale ne z podnětu zaměstnavatele),

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: odborné výukové kurzy (na žádost zaměstnavatele), |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: odborné výukové kurzy (na žádost zaměstnavatele),

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: samostudium s využitím knih, CD-ROMů atd., |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: samostudium s využitím knih, CD-ROMů atd.,

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: samostudium ve smyslu učení při práci, |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: samostudium ve smyslu učení při práci,

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: neformální pomoc od kolegů, příbuzných, přátel, |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: neformální pomoc od kolegů, příbuzných, přátel,

| — | způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: jinak. |
| --- | --- |

—

způsob získání znalostí práce na počítači nebo práce s internetem: jinak.

Překážky ve využívání ICT a internetu

Proměnné, které se budou zjišťovat u domácností bez přístupu k internetu:

| — | překážky v přístupu k internetu doma: mají přístup jinde, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: mají přístup jinde,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: nechtějí internet (kvůli škodlivému obsahu atd.), |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: nechtějí internet (kvůli škodlivému obsahu atd.),

| — | překážky v přístupu k internetu doma: nepotřebují internet (protože není užitečný, zajímavý atd.), |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: nepotřebují internet (protože není užitečný, zajímavý atd.),

| — | překážky v přístupu k internetu doma: příliš vysoké náklady na vybavení, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: příliš vysoké náklady na vybavení,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: příliš vysoké náklady na přístup, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: příliš vysoké náklady na přístup,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: nedostatečné znalosti, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: nedostatečné znalosti,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: tělesné postižení, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: tělesné postižení,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: obavy o soukromí nebo bezpečnost, |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: obavy o soukromí nebo bezpečnost,

| — | překážky v přístupu k internetu doma: jiné. |
| --- | --- |

—

překážky v přístupu k internetu doma: jiné.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří použili internet v posledních třech měsících, ale ještě jej nepoužívají k nahrazení osobního styku s veřejnými službami nebo veřejnou správou:

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: potřebné služby nejsou k dispozici on-line nebo je obtížné je nalézt, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: potřebné služby nejsou k dispozici on-line nebo je obtížné je nalézt,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: chybí osobní styk, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: chybí osobní styk,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: chybí okamžitá reakce, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: chybí okamžitá reakce,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: obavy o ochranu a bezpečnost osobních údajů, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: obavy o ochranu a bezpečnost osobních údajů,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: další náklady, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: další náklady,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: příliš složité, |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: příliš složité,

| — | překážky ve využívání koncepce e-government: jiné. |
| --- | --- |

—

překážky ve využívání koncepce e-government: jiné.

Proměnné, které se budou zjišťovat u jednotlivců, kteří použili internet v posledních 12 měsících, ale ne k internetovým obchodním činnostem:

| — | překážky v internetovém obchodování: nemají potřebu, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: nemají potřebu,

| — | překážky v internetovém obchodování: upřednostňují osobní nakupování, rádi si výrobky prohlédnou, loajalita k obchodům, síla zvyku, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: upřednostňují osobní nakupování, rádi si výrobky prohlédnou, loajalita k obchodům, síla zvyku,

| — | překážky v internetovém obchodování: nedostatečné znalosti, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: nedostatečné znalosti,

| — | překážky v internetovém obchodování: dodání zboží objednaného přes internet představuje problém, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: dodání zboží objednaného přes internet představuje problém,

| — | překážky v internetovém obchodování: obavy o bezpečnost nebo soukromí, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: obavy o bezpečnost nebo soukromí,

| — | překážky v internetovém obchodování: nedůvěra ohledně získání nebo vracení zboží, obavy týkající se vyřizování stížností a zjednávání nápravy, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: nedůvěra ohledně získání nebo vracení zboží, obavy týkající se vyřizování stížností a zjednávání nápravy,

| — | překážky v internetovém obchodování: žádná platební karta pro platbu přes internet, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: žádná platební karta pro platbu přes internet,

| — | překážky v internetovém obchodování: rychlost internetového připojení je příliš pomalá, |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: rychlost internetového připojení je příliš pomalá,

| — | překážky v internetovém obchodování: jiné. |
| --- | --- |

—

překážky v internetovém obchodování: jiné.

2.   POKRYTÍ

| a) | Statistickými jednotkami, které budou zastoupeny u proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, jež se týkají domácností, jsou domácnosti s alespoň jedním členem ve věku 16 až 74 let. |
| --- | --- |

a)

Statistickými jednotkami, které budou zastoupeny u proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, jež se týkají domácností, jsou domácnosti s alespoň jedním členem ve věku 16 až 74 let.

| b) | Statistickými jednotkami, které budou zastoupeny u proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, jež se týkají jednotlivců, jsou jednotlivci ve věku 16 až 74 let. |
| --- | --- |

b)

Statistickými jednotkami, které budou zastoupeny u proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, jež se týkají jednotlivců, jsou jednotlivci ve věku 16 až 74 let.

| c) | Zeměpisný rozsah bude zahrnovat domácnosti nebo jednotlivce žijící kdekoliv na území členského státu. |
| --- | --- |

c)

Zeměpisný rozsah bude zahrnovat domácnosti nebo jednotlivce žijící kdekoliv na území členského státu.

3.   REFERENČNÍ OBDOBÍ

Referenčním obdobím statistiky, která má být sestavena, je první čtvrtletí roku 2006.

4.   ROZDĚLENÍ PROMĚNNÝCH

| a) | U témat a jejich proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, které se týkají domácností, se zjišťují tyto doplňující proměnné:






  — | zeměpisná lokalita: osoby žijící v regionech spadajících do Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných), osoby žijící v jiných regionech, |
| --- | --- | --- |

a)

U témat a jejich proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, které se týkají domácností, se zjišťují tyto doplňující proměnné:

—

zeměpisná lokalita: osoby žijící v regionech spadajících do Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných), osoby žijící v jiných regionech,

| — | stupeň urbanizace: osoby žijící v hustě obydlených oblastech, osoby žijící ve středně obydlených oblastech, osoby žijící v řídce obydlených oblastech, |
| --- | --- |

—

stupeň urbanizace: osoby žijící v hustě obydlených oblastech, osoby žijící ve středně obydlených oblastech, osoby žijící v řídce obydlených oblastech,

| — | typ domácnosti: počet členů domácnosti (samostatně se zjišťuje: počet dětí mladších 16 let), |
| --- | --- |

—

typ domácnosti: počet členů domácnosti (samostatně se zjišťuje: počet dětí mladších 16 let),

| — | (nepovinně) čistý měsíční příjem domácnosti (zjišťuje se jako hodnota nebo za použití kvartil). |
| --- | --- |

—

(nepovinně) čistý měsíční příjem domácnosti (zjišťuje se jako hodnota nebo za použití kvartil).

| b) | U témat a jejich proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, které se týkají jednotlivců, se zjišťují tyto doplňující proměnné:






  — | zeměpisná lokalita: osoby žijící v regionech spadajících do Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných), osoby žijící v jiných regionech, |
| --- | --- | --- |

b)

U témat a jejich proměnných uvedených v bodě 1 písm. b) této přílohy, které se týkají jednotlivců, se zjišťují tyto doplňující proměnné:

—

zeměpisná lokalita: osoby žijící v regionech spadajících do Cíle 1 (včetně regionů přechodně spadajících do Cíle 1 nebo regionů z tohoto Cíle vyřazovaných), osoby žijící v jiných regionech,

| — | stupeň urbanizace: osoby žijící v hustě obydlených oblastech, osoby žijící ve středně obydlených oblastech, osoby žijící v řídce obydlených oblastech, |
| --- | --- |

—

stupeň urbanizace: osoby žijící v hustě obydlených oblastech, osoby žijící ve středně obydlených oblastech, osoby žijící v řídce obydlených oblastech,

| — | pohlaví: muž, žena, |
| --- | --- |

—

pohlaví: muž, žena,

| — | věková skupina: mladší 16 let (nepovinné), 16 až 24 let, 25 až 34 let, 35 až 44 let, 45 až 54 let, 55 až 64 let, 65 až 74 let, starší než 74 let (nepovinné), |
| --- | --- |

—

věková skupina: mladší 16 let (nepovinné), 16 až 24 let, 25 až 34 let, 35 až 44 let, 45 až 54 let, 55 až 64 let, 65 až 74 let, starší než 74 let (nepovinné),

| — | nejvyšší ukončené vzdělání podle Mezinárodní klasifikace úrovní vzdělání (ISCED 97): nízké (ISCED 0, 1 nebo 2), střední (ISCED 3 nebo 4), vysoké (ISCED 5 nebo 6), |
| --- | --- |

—

nejvyšší ukončené vzdělání podle Mezinárodní klasifikace úrovní vzdělání (ISCED 97): nízké (ISCED 0, 1 nebo 2), střední (ISCED 3 nebo 4), vysoké (ISCED 5 nebo 6),

| — | situace ohledně zaměstnání: zaměstnanec, OSVČ včetně pomáhajících rodinných příslušníků, nezaměstnaný/á, student nezapojený do pracovního procesu, jiné osoby nezapojené do pracovního procesu, |
| --- | --- |

—

situace ohledně zaměstnání: zaměstnanec, OSVČ včetně pomáhajících rodinných příslušníků, nezaměstnaný/á, student nezapojený do pracovního procesu, jiné osoby nezapojené do pracovního procesu,

| — | povolání podle Mezinárodní klasifikace zaměstnání (MKZAM-88 (KOM)): manuální pracovníci, ostatní pracovníci, pracovníci v oblasti ICT, jiní pracovníci než v oblasti ICT. |
| --- | --- |

—

povolání podle Mezinárodní klasifikace zaměstnání (MKZAM-88 (KOM)): manuální pracovníci, ostatní pracovníci, pracovníci v oblasti ICT, jiní pracovníci než v oblasti ICT.

5.   PERIODICITA

Údaje se poskytnou jednou za rok 2006.

6.   LHŮTY

| a) | Souhrnné údaje, případně označené jako důvěrné nebo nespolehlivé, uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 5. října 2006. Do tohoto dne musí být datový soubor dokončen, uznán platným a schválen. Počítačem čitelný formát předávání členěný do tabulek se řídí pokyny Eurostatu. |
| --- | --- |

a)

Souhrnné údaje, případně označené jako důvěrné nebo nespolehlivé, uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 5. října 2006. Do tohoto dne musí být datový soubor dokončen, uznán platným a schválen. Počítačem čitelný formát předávání členěný do tabulek se řídí pokyny Eurostatu.

| b) | Metadata uvedená v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 31. července 2006. Metadata se řídí příslušnou šablonou Eurostatu. |
| --- | --- |

b)

Metadata uvedená v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předají Eurostatu do 31. července 2006. Metadata se řídí příslušnou šablonou Eurostatu.

| c) | Zpráva o kvalitě uvedená v čl. 7 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předloží Eurostatu do 1. prosince 2006. Zpráva o kvalitě se řídí příslušnou šablonou Eurostatu. |
| --- | --- |

c)

Zpráva o kvalitě uvedená v čl. 7 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 se předloží Eurostatu do 1. prosince 2006. Zpráva o kvalitě se řídí příslušnou šablonou Eurostatu.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/63

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1100/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví minimální ceny, které mají být vyplaceny producentům za nezpracované sušené fíky, a částka podpory produkce sušených fíků

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s výrobky zpracovanými z ovoce a zeleniny (1), a zejména na čl. 6b odst. 3 a čl. 6c odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1535/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny (2), byla stanovena data hospodářských roků pro sušené fíky. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1535/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny (2), byla stanovena data hospodářských roků pro sušené fíky.

| (2) | V článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1573/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o vlastnosti sušených fíků, na které se vztahuje režim podpory produkce (3), se stanoví požadavky, kterým musejí produkty odpovídat, aby získaly minimální cenu a podporu. |
| --- | --- |

(2)

V článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1573/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o vlastnosti sušených fíků, na které se vztahuje režim podpory produkce (3), se stanoví požadavky, kterým musejí produkty odpovídat, aby získaly minimální cenu a podporu.

| (3) | Je proto vhodné stanovit pro produkci pro hospodářský rok 2005/06 minimální cenu a podporu v souladu s požadavky stanovenými v článcích 6b a 6c nařízení (ES) č. 2201/96. |
| --- | --- |

(3)

Je proto vhodné stanovit pro produkci pro hospodářský rok 2005/06 minimální cenu a podporu v souladu s požadavky stanovenými v článcích 6b a 6c nařízení (ES) č. 2201/96.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro výrobky zpracované z ovoce a zeleniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro výrobky zpracované z ovoce a zeleniny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro hospodářský rok 2005/06 se minimální cena za nezpracované sušené fíky podle čl. 6a odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96 stanoví na 878,86 EUR za tunu čisté hmotnosti od producenta.

Pro hospodářský rok 2005/06 se podpora produkce sušených fíků podle čl. 6a odst. 1 nařízení (ES) č. 2201/96 stanoví na 258,57 EUR za tunu čisté hmotnosti od producenta.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 386/2004 (Úř. věst. L 64, 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 180/2005 (Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 7).

2

(3)  Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 27.

3

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/64

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1101/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se pro hospodářský rok 2005/06 stanoví výše podpory pro hrušky určené ke zpracování

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 3 odst. 3 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1535/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny (2), se stanoví, že nejpozději 15. června Komise zveřejní výši podpory pro hrušky určené ke zpracování. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 3 odst. 3 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1535/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny (2), se stanoví, že nejpozději 15. června Komise zveřejní výši podpory pro hrušky určené ke zpracování.

| (2) | Průměrné množství hrušek zpracovaných v rámci režimu podpory během posledních tří hospodářských let je o 11 946 tun vyšší než prahová hodnota Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Průměrné množství hrušek zpracovaných v rámci režimu podpory během posledních tří hospodářských let je o 11 946 tun vyšší než prahová hodnota Společenství.

| (3) | V případě členských států, které překročily svůj zpracovatelský práh, se výše podpory pro hospodářský rok 2005/06 pro broskve určené ke zpracování musí v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96 změnit s ohledem na úroveň stanovenou v čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V případě členských států, které překročily svůj zpracovatelský práh, se výše podpory pro hospodářský rok 2005/06 pro broskve určené ke zpracování musí v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96 změnit s ohledem na úroveň stanovenou v čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro hospodářský rok 2005/06 se výše podpory pro hrušky určené ke zpracování na základě článku 2 nařízení (ES) č. 2201/96 stanoví na:

| — | 161,70 EUR za tunu v České republice, |
| --- | --- |

—

161,70 EUR za tunu v České republice,

| — | 155,23 EUR za tunu v Řecku, |
| --- | --- |

—

155,23 EUR za tunu v Řecku,

| — | 157,59 EUR za tunu ve Španělsku, |
| --- | --- |

—

157,59 EUR za tunu ve Španělsku,

| — | 161,70 EUR za tunu ve Francii, |
| --- | --- |

—

161,70 EUR za tunu ve Francii,

| — | 124,58 EUR za tunu v Itálii, |
| --- | --- |

—

124,58 EUR za tunu v Itálii,

| — | 161,70 EUR za tunu v Maďarské republice, |
| --- | --- |

—

161,70 EUR za tunu v Maďarské republice,

| — | 159,09 EUR za tunu v Nizozemsku, |
| --- | --- |

—

159,09 EUR za tunu v Nizozemsku,

| — | 161,70 EUR za tunu v Rakousku, |
| --- | --- |

—

161,70 EUR za tunu v Rakousku,

| — | 161,70 EUR za tunu v Portugalsku. |
| --- | --- |

—

161,70 EUR za tunu v Portugalsku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 386/2004 (Úř. věst. L 64, 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 180/2005 (Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 7).

2

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/65

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1102/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000 s ohledem na změny nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 32/2000 ze dne 17. prosince 1999 o otevření a správě celních kvót Společenství závazných v rámci GATT a některých jiných celních kvót Společenství, o podrobných pravidlech pro úpravu těchto kvót a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1808/95 (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2) ve znění nařízení Komise (ES) č. 1810/2004 (3) změnilo kódy kombinované nomenklatury pro některé výrobky příloh III, IV a V nařízení (ES) č. 32/2000. Uvedené přílohy by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2) ve znění nařízení Komise (ES) č. 1810/2004 (3) změnilo kódy kombinované nomenklatury pro některé výrobky příloh III, IV a V nařízení (ES) č. 32/2000. Uvedené přílohy by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (2) | Toto nařízení by se mělo použít ode dne vstupu nařízení (ES) č. 1810/2004 v platnost. |
| --- | --- |

(2)

Toto nařízení by se mělo použít ode dne vstupu nařízení (ES) č. 1810/2004 v platnost.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 32/2000 se mění takto:

| 1. | V příloze III se kódy pro pořadové číslo 09.0107 mění takto:






  a) | kód KN „ex 5702 39 90“ se nahrazuje kódem KN „ex 5702 39 00“; |
| --- | --- | --- |

1.

V příloze III se kódy pro pořadové číslo 09.0107 mění takto:

a)

kód KN „ex 5702 39 90“ se nahrazuje kódem KN „ex 5702 39 00“;

| b) | kód KN „ex 5702 49 90“ a třídění TARIC „10“ tohoto kódu se odpovídajícím způsobem nahrazuje kódem KN „ex 5702 49 00“ a tříděním TARIC „20“; |
| --- | --- |

b)

kód KN „ex 5702 49 90“ a třídění TARIC „10“ tohoto kódu se odpovídajícím způsobem nahrazuje kódem KN „ex 5702 49 00“ a tříděním TARIC „20“;

| c) | kód KN „ex 5703 90 00“ se nahrazuje kódy KN „ex 5703 90 10“ a „ex 5703 90 90“. |
| --- | --- |

c)

kód KN „ex 5703 90 00“ se nahrazuje kódy KN „ex 5703 90 10“ a „ex 5703 90 90“.

| 2. | Příloha IV se mění takto:






  a) | v druhém sloupci se kódy KN pro pořadové číslo 09.0106 mění takto:






  i) | kód KN „6207 91 90“ se nahrazuje kódem KN „ex 6207 91 00“, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Příloha IV se mění takto:

a)

v druhém sloupci se kódy KN pro pořadové číslo 09.0106 mění takto:

i)

kód KN „6207 91 90“ se nahrazuje kódem KN „ex 6207 91 00“,

| ii) | kód KN „6208 91 19“ se nahrazuje kódem KN „ex 6208 91 00“, |
| --- | --- |

ii)

kód KN „6208 91 19“ se nahrazuje kódem KN „ex 6208 91 00“,

| iii) | kód KN „6302 51“ se nahrazuje kódem KN „6302 51 00“, |
| --- | --- |

iii)

kód KN „6302 51“ se nahrazuje kódem KN „6302 51 00“,

| iv) | kód KN„6302 91“ se nahrazuje kódem KN „6302 91 00“, |
| --- | --- |

iv)

kód KN„6302 91“ se nahrazuje kódem KN „6302 91 00“,

| v) | kódy KN „6301 20 91“ a „6301 20 99“ se nahrazují kódem KN „6301 20 90“; |
| --- | --- |

v)

kódy KN „6301 20 91“ a „6301 20 99“ se nahrazují kódem KN „6301 20 90“;

| b) | ve sloupci kódů TARIC se kódy pro pořadové číslo 09.0106 mění takto:






  i) | v řádku pro kód KN „6207 91 90“ se kód „10“ nahrazuje kódem „91“, |
| --- | --- | --- |

b)

ve sloupci kódů TARIC se kódy pro pořadové číslo 09.0106 mění takto:

i)

v řádku pro kód KN „6207 91 90“ se kód „10“ nahrazuje kódem „91“,

| ii) | v řádku pro kód KN „6208 91 19“ se kód „10“ nahrazuje kódem „18“; |
| --- | --- |

ii)

v řádku pro kód KN „6208 91 19“ se kód „10“ nahrazuje kódem „18“;

| c) | kódy KN pro pořadové číslo 09.0106 se mění takto:






  i) | kód KN „6207 91 90“ se nahrazuje kódem KN „6207 91 00“, |
| --- | --- | --- |

c)

kódy KN pro pořadové číslo 09.0106 se mění takto:

i)

kód KN „6207 91 90“ se nahrazuje kódem KN „6207 91 00“,

| ii) | kód KN „6208 91 19“ se nahrazuje kódem KN „6208 91 00“, |
| --- | --- |

ii)

kód KN „6208 91 19“ se nahrazuje kódem KN „6208 91 00“,

| iii) | kódy KN „6301 20 91“ a „6301 20 99“ se nahrazují kódem KN „6301 20 90“, |
| --- | --- |

iii)

kódy KN „6301 20 91“ a „6301 20 99“ se nahrazují kódem KN „6301 20 90“,

| iv) | kódy KN „6302 51 10“ a „6302 51 90“ se nahrazují kódem KN „6302 51 00“, |
| --- | --- |

iv)

kódy KN „6302 51 10“ a „6302 51 90“ se nahrazují kódem KN „6302 51 00“,

| v) | kódy KN „6302 91 10“ a „6302 91 90“ se nahrazují kódem KN „6302 91 00“. |
| --- | --- |

v)

kódy KN „6302 91 10“ a „6302 91 90“ se nahrazují kódem KN „6302 91 00“.

| 3. | V příloze V se kódy pro pořadové číslo 09.0103 v seznamu kódů TARIC ve sloupci „kód KN“ mění takto:






  a) | kódy KN „5210 11 10“ a „5210 11 90“ se nahrazují kódem KN „5210 11 00“; |
| --- | --- | --- |

3.

V příloze V se kódy pro pořadové číslo 09.0103 v seznamu kódů TARIC ve sloupci „kód KN“ mění takto:

a)

kódy KN „5210 11 10“ a „5210 11 90“ se nahrazují kódem KN „5210 11 00“;

| b) | kódy KN „5210 21 10“ a „5210 21 90“ se nahrazují kódem KN „5210 21 00“; |
| --- | --- |

b)

kódy KN „5210 21 10“ a „5210 21 90“ se nahrazují kódem KN „5210 21 00“;

| c) | kódy KN „5210 31 10“ a „5210 31 90“ se nahrazují kódem KN „5210 31 00“. |
| --- | --- |

c)

kódy KN „5210 31 10“ a „5210 31 90“ se nahrazují kódem KN „5210 31 00“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

László KOVÁCS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 5, 8.1.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 545/2004 (Úř. věst. L 87, 25.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 493/2005 (Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 327, 30.10.2004, s. 1.

3

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/67

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1103/2005

ze dne 13. července 2005

o žádostech o dovozní licenci pro rýži pocházející z Egypta v rámci celní kvóty pro rok 2005 stanovené nařízením (ES) č. 955/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 955/2005 ze dne 23. června 2005, kterým se otevírá kvóta pro dovoz rýže pocházející z Egypta do Společenství (2), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence pro rýži kódu KN 1006 podané v období mezi 1. a 4. červencem 2005 do 13 hodin a oznámené Komisi se vztahují na množství 59 135 tun, přičemž největší množství, které má být dovezeno, je 9 342 tun rýže kódu KN 1006, v souladu s Protokolem k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (3), který je připojen k rozhodnutí Rady 2005/89/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence pro rýži kódu KN 1006 podané v období mezi 1. a 4. červencem 2005 do 13 hodin a oznámené Komisi se vztahují na množství 59 135 tun, přičemž největší množství, které má být dovezeno, je 9 342 tun rýže kódu KN 1006, v souladu s Protokolem k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (3), který je připojen k rozhodnutí Rady 2005/89/ES (4).

| (2) | Z toho důvodu by mělo být stanoveno procentní snížení pro žádosti o dovozní licenci podané do 4. července 2005 do 13 hodin, pro které se o 100 % snižuje clo vypočtené podle článku 11 nařízení (ES) č. 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

Z toho důvodu by mělo být stanoveno procentní snížení pro žádosti o dovozní licenci podané do 4. července 2005 do 13 hodin, pro které se o 100 % snižuje clo vypočtené podle článku 11 nařízení (ES) č. 1785/2003.

| (3) | Rovněž by neměly být vydávány další dovozní licence, které umožňují získat snížení cla o 100 % pro rok 2005. |
| --- | --- |

(3)

Rovněž by neměly být vydávány další dovozní licence, které umožňují získat snížení cla o 100 % pro rok 2005.

| (4) | S ohledem na svůj předmět musí toto nařízení vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení, |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na svůj předmět musí toto nařízení vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence pro rýži kódu KN 1006 v rámci kvóty otevřené nařízením (ES) č. 955/2005, které byly podány do 4. července 2005 do 13 hodin a oznámeny Komisi, mohou být vydány licence pro množství, o něž se žádá, upravená procentním snížením ve výši 84,202249 %.

Článek 2

Pro žádosti o dovozní licence pro rýži kódu KN 1006 podané v období od 4. července 2005, 13 hodin do konce roku 2005 již nebudou vydávány dovozní licence v rámci kvóty otevřené nařízením (ES) č. 955/2005.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 164, 24.6.2005, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 31, 4.2.2005, s. 31.

3

(4)  Úř. věst. L 31, 4.2.2005, s. 30.

4

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/68

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1104/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví koeficient snížení použitelný v rámci celní subkvóty III otevřené nařízením (ES) č. 2375/2002 pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2375/2002 ze dne 27. prosince 2002 o otevření a správě celních kvót pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě původem z třetích zemí a o stanovení odchylky od nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (ES) č. 2375/2002 byla otevřena roční celní kvóta o objemu 2 981 600 tun pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě. Tato kvóta je rozdělena do tří subkvót. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2375/2002 byla otevřena roční celní kvóta o objemu 2 981 600 tun pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě. Tato kvóta je rozdělena do tří subkvót.

| (2) | Čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2375/2002 stanovil množství subkvóty III na 592 900 tun pro období od 1. července do 30. září 2005. |
| --- | --- |

(2)

Čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2375/2002 stanovil množství subkvóty III na 592 900 tun pro období od 1. července do 30. září 2005.

| (3) | Množství požadovaná dne 11. července 2005 dle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2375/2002 přesahují množství, které je k dispozici. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být licence vydávány, a určit koeficient snížení, který se použije na požadovaná množství, |
| --- | --- |

(3)

Množství požadovaná dne 11. července 2005 dle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2375/2002 přesahují množství, které je k dispozici. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být licence vydávány, a určit koeficient snížení, který se použije na požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Každé žádosti o udělení dovozní licence v rámci subkvóty III pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě, podané a předložené Komisi dne 11. července 2005 dle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 2375/2002, se vyhovuje do výše 1,84593 požadovaného množství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst L 358, 31.12.2002, s. 88. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1111/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 21).

2

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/69

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1105/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec použitelné od 14. července 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2771/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2771/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví vajec vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam. |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví vajec vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam.

| (3) | Vzhledem ke stávajícímu stavu trhu a hospodářské soutěže v některých třetích zemích je nezbytné stanovit náhradu rozlišenou podle místa určení některých produktů odvětví vajec. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem ke stávajícímu stavu trhu a hospodářské soutěže v některých třetích zemích je nezbytné stanovit náhradu rozlišenou podle místa určení některých produktů odvětví vajec.

| (4) | Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že vaječné produkty podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 mají nárok na náhradu, pokud nesou označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 89/437/EHS ze dne 20. června 1989 o hygienických a zdravotních otázkách produkce vaječných výrobků a jejich uvádění na trh (3). |
| --- | --- |

(4)

Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že vaječné produkty podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 mají nárok na náhradu, pokud nesou označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 89/437/EHS ze dne 20. června 1989 o hygienických a zdravotních otázkách produkce vaječných výrobků a jejich uvádění na trh (3).

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Kódy produktů, na něž se při jejich vývozu uděluje vývozní náhrada uvedená v článku 8 nařízení (EHS) č. 2771/75, a výše této náhrady se stanoví v příloze tohoto nařízení.

Produkty v oblasti působnosti kapitoly XI přílohy směrnice 89/437/EHS však mají nárok na náhradu, pokud také splňují podmínky označovaní zdravotní nezávadnosti podle uvedené směrnice.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 212, 22.7.1989, s. 87. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003.

3

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví vajec od 14. července 2005

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 12,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E17 | EUR/100 kg | 6,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 75,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 19,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou stanovena takto:






  E09 | Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Hongkong SAR, Rusko, Turecko. |
| E10 | Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan, Filipíny. |
| E16 | Všechna místa určení s výjimkou Spojených států amerických a Bulharska. |
| E17 | Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska, Bulharska a skupin E09, E10. |
| E18 | Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska a Bulharska. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0407 00 11 9000

E16

EUR/100 ks

1,70

0407 00 19 9000

E16

EUR/100 ks

0,80

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

12,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E17

EUR/100 kg

6,00

0408 11 80 9100

E18

EUR/100 kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

EUR/100 kg

75,00

0408 99 80 9100

E18

EUR/100 kg

19,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

E09

Kuvajt, Bahrajn, Omán, Katar, Spojené arabské emiráty, Jemen, Hongkong SAR, Rusko, Turecko.

E10

Jižní Korea, Japonsko, Malajsie, Thajsko, Tchaj-wan, Filipíny.

E16

Všechna místa určení s výjimkou Spojených států amerických a Bulharska.

E17

Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska, Bulharska a skupin E09, E10.

E18

Všechna místa určení s výjimkou Švýcarska a Bulharska.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/71 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/71

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1106/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 14. července 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví drůbežího masa vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam. |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví drůbežího masa vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam.

| (3) | Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že drůbeží maso podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2777/75 má nárok na náhradu, pokud nese označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem (3). |
| --- | --- |

(3)

Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že drůbeží maso podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2777/75 má nárok na náhradu, pokud nese označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem (3).

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Kódy produktů, na něž se při jejich vývozu uděluje vývozní náhrada uvedená v článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75, a výše této náhrady se stanoví v příloze tohoto nařízení.

Produkty v oblasti působnosti kapitoly XII přílohy směrnice 71/118/EHS však mají nárok na náhradu, pokud také splňují podmínky označovaní zdravotní nezávadnosti podle uvedené směrnice.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 55, 8.3.1971, p. 23. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa 14. července 2005

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Numerické kódy míst určení stanovilo nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  V01 | Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

29,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Numerické kódy míst určení stanovilo nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

V01

Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/73 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/73

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1107/2005

ze dne 13. července 2005

o vydávání dovozních licencí na třtinový cukr v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1095/96 ze dne 18. června 1996 o zavedení koncesí stanovených v seznamu CXL sestaveném na základě závěrů jednání o čl. XXIV odst. 6 GATT (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1159/2003 ze dne 30. června 2003, kterým se pro hospodářské roky 2003/04, 2004/05 a 2005/06 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz třtinového cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod a kterým se mění nařízení (ES) č. 1464/95 a (ES) č. 779/96 (3), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 9 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování povinností při dodávkách s nulovým clem u produktů kódu KN 1701, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií. |
| --- | --- |

(1)

Článek 9 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování povinností při dodávkách s nulovým clem u produktů kódu KN 1701, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií.

| (2) | Článek 16 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování celních kvót s nulovým clem u produktů kódu KN 1701 11 10, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií. |
| --- | --- |

(2)

Článek 16 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování celních kvót s nulovým clem u produktů kódu KN 1701 11 10, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií.

| (3) | Článek 22 nařízení (ES) č. 1159/2003 otevírá pro dovozy produktů kódu KN 1701 11 10 z Brazílie, Kuby a ostatních třetích zemí celní kvóty s clem 98 EUR/tuna. |
| --- | --- |

(3)

Článek 22 nařízení (ES) č. 1159/2003 otevírá pro dovozy produktů kódu KN 1701 11 10 z Brazílie, Kuby a ostatních třetích zemí celní kvóty s clem 98 EUR/tuna.

| (4) | V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1159/2003 byly v týdnu od 4. do 8. července 2005 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství přesahující rozdělení podle země původu stanovené v čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 1159/2003 pro koncesní cukr CXL. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1159/2003 byly v týdnu od 4. do 8. července 2005 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství přesahující rozdělení podle země původu stanovené v čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 1159/2003 pro koncesní cukr CXL.

| (5) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient snížení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a uvést, že bylo dosaženo příslušného limitu, |
| --- | --- |

(5)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient snížení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a uvést, že bylo dosaženo příslušného limitu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané ve dnech 4. do 8. července 2005 podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1159/2003 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 162, 1.7.2003, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 568/2005 (Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

PŘÍLOHA

Preferenční cukr AKT–INDIE

Hlava II nařízení (ES) č. 1159/2003

Hospodářský rok 2004/05

| Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosažen |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Dosažen |
| Guyana | 0 | Dosažen |
| Indie | 0 | Dosažen |
| Pobřeží slonoviny | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Keňa | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Dosažen |
| Ostrov Mauritius | 0 | Dosažen |
| Mosambik | 0 | Dosažen |
| Sv. Kryštof a Nevis | 100 | |
| Svazijsko | 0 | Dosažen |
| Tanzanie | 100 | |
| Trinidad a Tobago | 100 | |
| Zambie | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Dosažen |

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005

Limit

Barbados

100

Belize

0

Dosažen

Kongo

100

Fidži

0

Dosažen

Guyana

0

Dosažen

Indie

0

Dosažen

Pobřeží slonoviny

100

Jamajka

100

Keňa

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Dosažen

Ostrov Mauritius

0

Dosažen

Mosambik

0

Dosažen

Sv. Kryštof a Nevis

100

Svazijsko

0

Dosažen

Tanzanie

100

Trinidad a Tobago

100

Zambie

100

Zimbabwe

0

Dosažen

Hospodářský rok 2005/06

| Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indie | 100 | |
| Pobřeží slonoviny | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Keňa | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Ostrov Mauritius | 100 | |
| Mosambik | 100 | |
| Sv. Kryštof a Nevis | 100 | |
| Svazijsko | 100 | |
| Tanzanie | 100 | |
| Trinidad a Tobago | 100 | |
| Zambie | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005

Limit

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Indie

100

Pobřeží slonoviny

100

Jamajka

100

Keňa

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Ostrov Mauritius

100

Mosambik

100

Sv. Kryštof a Nevis

100

Svazijsko

100

Tanzanie

100

Trinidad a Tobago

100

Zambie

100

Zimbabwe

100

Zvláštní preferenční cukr

Hlava III nařízení (ES) č. 1159/2003

Hospodářský rok 2005/06

| Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Inde | 100 | |
| Ostatní | 100 | |

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005

Limit

Inde

100

Ostatní

100

Koncesní cukr CXL

Hlava IV nařízení (ES) č. 1159/2003

Hospodářský rok 2005/06

| Dotčená země | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005 | Limit |
| --- | --- | --- |
| Brazílie | 100 | |
| Kuba | 100 | |
| Ostatní třetí země | 0 | Dosažen |

Dotčená země

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 4.–8.7.2005

Limit

Brazílie

100

Kuba

100

Ostatní třetí země

0

Dosažen

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/76

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1108/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (2), a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2783/75 ze dne 29. října 1975 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin (3), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (4) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (4) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.

| (3) | Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněně nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněně nařízením (ES) č. 806/2003.

2

(3)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 104. Nařízení naposledy pozměněně nařízením Komise (ES) č. 2916/95 (Úř. věst. L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47. Nařízení naposledy pozměněně nařízením ES) č. 900/2005 (Úř. věst. L 153, 16.6.2005, s. 18).

4

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota podle čl. 3 odst. 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | 70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 81,6 | 2 | 01 |
| 0207 12 90 | 65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 84,8 | 10 | 01 |
| 94,5 | 7 | 03 |
| 0207 14 10 | Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené | 170,9 | 45 | 01 |
| 164,8 | 48 | 02 |
| 196,3 | 32 | 03 |
| 261,7 | 12 | 04 |
| 0207 14 50 | Kuřecí prsa, zmrazená | 142,9 | 21 | 01 |
| 0207 14 70 | Ostatní dělené maso z kuřat, zmrazené | 138,0 | 54 | 01 |
| 138,0 | 54 | 03 |
| 0207 27 10 | Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené | 192,4 | 32 | 01 |
| 220,5 | 23 | 04 |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí | 155,7 | 46 | 01 |
| 184,6 | 32 | 03 |

Kód KN

Popis

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota podle čl. 3 odst. 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 10

70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

81,6

2

01

0207 12 90

65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

84,8

10

01

94,5

7

03

0207 14 10

Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

170,9

45

01

164,8

48

02

196,3

32

03

261,7

12

04

0207 14 50

Kuřecí prsa, zmrazená

142,9

21

01

0207 14 70

Ostatní dělené maso z kuřat, zmrazené

138,0

54

01

138,0

54

03

0207 27 10

Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

192,4

32

01

220,5

23

04

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

155,7

46

01

184,6

32

03

---

(1)  Země původu dovozu:

1

| 01 | Brazílie |
| --- | --- |
| 02 | Thajsko |
| 03 | Argentina |
| 04 | Chile.“ |

01

Brazílie

02

Thajsko

03

Argentina

04

Chile.“

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/78

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1109/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (2), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.

| (2) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001.

| (3) | Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny, |
| --- | --- |

(3)

Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 21,035 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 210, 3.8.2001, s. 10. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1486/2002 (Úř. věst. L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/79

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1110/2005

ze dne 13. července 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady v sektoru hovězího a telecího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1), a zejména na čl. 33 odst. 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1254/1999 může být rozdíl mezi cenami výrobků uvedených v článku 1 daného nařízení na světovém trhu a v Evropském společenství dorovnán vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1254/1999 může být rozdíl mezi cenami výrobků uvedených v článku 1 daného nařízení na světovém trhu a v Evropském společenství dorovnán vývozní náhradou.

| (2) | Podmínky pro přiznání zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy hovězího a telecího masa, pro některé konzervy a pro některá místa určení byly stanoveny nařízeními Komise (EHS) č. 32/82 (2), (EHS) č. 1964/82 (3), (EHS) č. 2388/84 (4), (EHS) č. 2973/79 (5) a (ES) č. 2051/96 (6). |
| --- | --- |

(2)

Podmínky pro přiznání zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy hovězího a telecího masa, pro některé konzervy a pro některá místa určení byly stanoveny nařízeními Komise (EHS) č. 32/82 (2), (EHS) č. 1964/82 (3), (EHS) č. 2388/84 (4), (EHS) č. 2973/79 (5) a (ES) č. 2051/96 (6).

| (3) | Použití těchto pravidel a kritérií na očekávanou situaci na trhu s hovězím a telecím masem vede ke stanovení náhrad následujícím způsobem. |
| --- | --- |

(3)

Použití těchto pravidel a kritérií na očekávanou situaci na trhu s hovězím a telecím masem vede ke stanovení náhrad následujícím způsobem.

| (4) | V případě živých zvířat by se z důvodů zjednodušení neměly udělovat vývozní náhrady na kategorie zvířat, které se do třetích zemí vyvážejí v zanedbatelném množství. Navíc by se s ohledem na dobré zacházení se zvířaty měly co nejvíce omezit vývozní náhrady na zvířata určená k porážce. V důsledku toho je vhodné udělovat vývozní náhrady na taková zvířata jen při vývozu do třetích zemí, které z kulturních a/nebo náboženských důvodů tradičně dovážejí velké množství zvířat určených k porážce. Aby se zabránilo zneužívání ustanovení týkajících se živých zvířat určených k reprodukci, je nutné omezit vývozní náhrady tak, aby se vztahovaly pouze na jalovice a krávy, které nejsou starší než 30 měsíců. |
| --- | --- |

(4)

V případě živých zvířat by se z důvodů zjednodušení neměly udělovat vývozní náhrady na kategorie zvířat, které se do třetích zemí vyvážejí v zanedbatelném množství. Navíc by se s ohledem na dobré zacházení se zvířaty měly co nejvíce omezit vývozní náhrady na zvířata určená k porážce. V důsledku toho je vhodné udělovat vývozní náhrady na taková zvířata jen při vývozu do třetích zemí, které z kulturních a/nebo náboženských důvodů tradičně dovážejí velké množství zvířat určených k porážce. Aby se zabránilo zneužívání ustanovení týkajících se živých zvířat určených k reprodukci, je nutné omezit vývozní náhrady tak, aby se vztahovaly pouze na jalovice a krávy, které nejsou starší než 30 měsíců.

| (5) | Měly by být udělovány náhrady při vývozu určitého čerstvého nebo chlazeného masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0201, určitého mraženého masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0202, určitého masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 0206 a některých dalších přípravků a konzerv z masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 1602 50 10 do určitých destinací. |
| --- | --- |

(5)

Měly by být udělovány náhrady při vývozu určitého čerstvého nebo chlazeného masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0201, určitého mraženého masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0202, určitého masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 0206 a některých dalších přípravků a konzerv z masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 1602 50 10 do určitých destinací.

| (6) | Zavedení vývozních náhrad pro některé kategorie produktů z hovězího a telecího masa se ukázalo být nevýznamné. To se rovněž týká zavedení těchto náhrad pro některá místa určení, která se nacházejí v těsné blízkosti území Společenství. Pro takové kategorie by vývozní náhrady již neměly být stanoveny. |
| --- | --- |

(6)

Zavedení vývozních náhrad pro některé kategorie produktů z hovězího a telecího masa se ukázalo být nevýznamné. To se rovněž týká zavedení těchto náhrad pro některá místa určení, která se nacházejí v těsné blízkosti území Společenství. Pro takové kategorie by vývozní náhrady již neměly být stanoveny.

| (7) | Pro některé další partie a konzervy masa nebo drobů uvedené v příloze pod kódem KN 1602 50 může být podíl Společenství na mezinárodním obchodu zachován poskytnutím náhrady, jejíž výše odpovídá částce doposud přiznávané vývozcům. |
| --- | --- |

(7)

Pro některé další partie a konzervy masa nebo drobů uvedené v příloze pod kódem KN 1602 50 může být podíl Společenství na mezinárodním obchodu zachován poskytnutím náhrady, jejíž výše odpovídá částce doposud přiznávané vývozcům.

| (8) | Pro ostatní produkty z hovězího a telecího masa není vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nutné stanovovat náhradu. |
| --- | --- |

(8)

Pro ostatní produkty z hovězího a telecího masa není vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nutné stanovovat náhradu.

| (9) | Nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 (7) byla zavedena nomenklatura pro účely vývozních náhrad u zemědělských produktů a náhrady se stanovují na základě kódů produktů definovaných v dané nomenklatuře. |
| --- | --- |

(9)

Nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 (7) byla zavedena nomenklatura pro účely vývozních náhrad u zemědělských produktů a náhrady se stanovují na základě kódů produktů definovaných v dané nomenklatuře.

| (10) | Je na místě přizpůsobit výše náhrad pro všechny zmrazené partie masa částkám přiznaným pro čerstvé nebo chlazené partie masa, kromě masa z dospělého skotu samčího pohlaví. |
| --- | --- |

(10)

Je na místě přizpůsobit výše náhrad pro všechny zmrazené partie masa částkám přiznaným pro čerstvé nebo chlazené partie masa, kromě masa z dospělého skotu samčího pohlaví.

| (11) | Pro posílení kontroly produktů spadajících pod kód KN 1602 50 je na místě předem stanovit, že se na tyto produkty vztahují náhrady pouze v případě, že byly vyrobeny dle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 565/80 ze 4. března 1980 o vyplácení záloh vývozních náhrad pro zemědělské produkty (8). |
| --- | --- |

(11)

Pro posílení kontroly produktů spadajících pod kód KN 1602 50 je na místě předem stanovit, že se na tyto produkty vztahují náhrady pouze v případě, že byly vyrobeny dle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 565/80 ze 4. března 1980 o vyplácení záloh vývozních náhrad pro zemědělské produkty (8).

| (12) | Náhrady by měly být udělovány pouze na produkty, které se mohou volně pohybovat po Společenství. Z tohoto důvodu by měl nárok na udělení náhrady vzniknout jen produktům s označením zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 64/433/EHS (9), směrnice Rady 94/65/ES (10) a směrnice Rady 77/99/EHS (11). |
| --- | --- |

(12)

Náhrady by měly být udělovány pouze na produkty, které se mohou volně pohybovat po Společenství. Z tohoto důvodu by měl nárok na udělení náhrady vzniknout jen produktům s označením zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 64/433/EHS (9), směrnice Rady 94/65/ES (10) a směrnice Rady 77/99/EHS (11).

| (13) | Podmínky čl. 6. odst. 2 nařízení (EHS) č. 1964/82 vedou ke snížení zvláštní náhrady v případě, kdy je množství vykostěného masa určeného pro vývoz nižší než 95 %, ale vyšší než 85 % celkové váhy masa po vykostění. |
| --- | --- |

(13)

Podmínky čl. 6. odst. 2 nařízení (EHS) č. 1964/82 vedou ke snížení zvláštní náhrady v případě, kdy je množství vykostěného masa určeného pro vývoz nižší než 95 %, ale vyšší než 85 % celkové váhy masa po vykostění.

| (14) | Jednání v rámci evropských dohod mezi Evropským společenstvím a Rumunskem a Bulharskem jsou zaměřena především na liberalizaci obchodu s produkty zahrnutými do společné organizace dotyčného trhu. Pro tyto dvě země by proto vývozní náhrady měly být zrušeny. Toto zrušení by však nemělo vést k rozlišeným náhradám pro vývoz do jiných zemí. |
| --- | --- |

(14)

Jednání v rámci evropských dohod mezi Evropským společenstvím a Rumunskem a Bulharskem jsou zaměřena především na liberalizaci obchodu s produkty zahrnutými do společné organizace dotyčného trhu. Pro tyto dvě země by proto vývozní náhrady měly být zrušeny. Toto zrušení by však nemělo vést k rozlišeným náhradám pro vývoz do jiných zemí.

| (15) | Řídící výbor pro hovězí a telecí maso nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(15)

Řídící výbor pro hovězí a telecí maso nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Seznam produktů, při jejichž vývozu se poskytují náhrady stanovené v článku 33 nařízení (ES) č. 1254/1999, výše těchto náhrad a místa určení jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

2.   Produkty musejí splňovat podmínky pro označení zdravotní nezávadnosti dle:

| — | přílohy I kapitoly XI nařízení 64/433/EHS, |
| --- | --- |

—

přílohy I kapitoly XI nařízení 64/433/EHS,

| — | přílohy I kapitoly VI nařízení 94/65/ES, |
| --- | --- |

—

přílohy I kapitoly VI nařízení 94/65/ES,

| — | přílohy B kapitoly VI nařízení 77/99/EHS. |
| --- | --- |

—

přílohy B kapitoly VI nařízení 77/99/EHS.

Článek 2

V případě uvedeném v čl. 6 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (EHS) č. 1964/82 se vývozní náhrada pro produkty spadající pod kód 0201 30 00 9100 snižuje o 14,00 EUR/100 kg.

Článek 3

Skutečnost, že pro Rumunsko a Bulharsko nejsou stanoveny žádné vývozní náhrady, nebude považována za důvod k rozlišení náhrad.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost následujícím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 4, 8.1.1982, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 744/2000 (Úř. věst. L 89, 11.4.2000, s. 3).

2

(3)  Úř. věst. L 212, 21.7.1982, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2772/2000 (Úř. věst. L 321, 19.12.2000, s. 35).

3

(4)  Úř. věst. L 221, 18.8.1984, s. 28. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3661/92 (Úř. věst. L 370, 19.12.1992, s. 16).

4

(5)  Úř. věst. L 336, 29.12.1979, s. 44. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3434/87 (Úř. věst. L 327, 18.11.1987, s. 7).

5

(6)  Úř. věst. L 274, 26.10.1996, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2333/96 (Úř. věst. L 317, 6.12.1996, s. 13).

6

(7)  Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2199/2004 (Úř. věst. L 380, 24.12.2004, s. 1).

7

(8)  Úř. věst. L 62, 7.3.1980, s. 5. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 444/2003 (Úř. věst. L 67, 12.3.2003, s. 3).

8

(9)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 368, 31.12.1994, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

10

(11)  Úř. věst. L 26, 31.1.1977, s. 85. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

11

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. července 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v sektoru hovězího masa

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg živé váhy | 42,40 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg živé váhy | 42,40 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg živé váhy | 32,80 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 34,40 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 45,20 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 11,20 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 45,20 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 11,20 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 34,40 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 98,40 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 57,20 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 14,00 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 34,40 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg čisté váhy | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg čisté váhy | 18,80 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 10,40 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg čisté váhy | 137,60 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 81,60 |
| 220 | EUR/100 kg čisté váhy | 164,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg čisté váhy | 75,60 |
| B09 | EUR/100 kg čisté váhy | 70,40 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 45,20 |
| 220 | EUR/100 kg čisté váhy | 98,40 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 11,20 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 11,20 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 14,00 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 8,00 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg čisté váhy | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg čisté váhy | 18,80 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 10,40 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 10,40 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 10,40 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg čisté váhy | 18,00 |
| B03 | EUR/100 kg čisté váhy | 12,00 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg čisté váhy | 70,80 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg čisté váhy | 63,20 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg čisté váhy | 70,80 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg čisté váhy | 63,20 |
| Pozn.: Kódy produktů spolu s kódy místa určení série „A“ jsou stanoveny v pozměněném nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12).
  Ostatní místa určení jsou stanovena takto:







  B00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní oblasti, zásobování a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství) s výjimkou Rumunska a Bulharska. |
| B02 | : | B08, B09 a místo určení 220. |
| B03 | : | Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, zásobování (místa určení ve smyslu čl. 36 a čl. 45 a případně i dle čl. 44 pozměněného nařízení Komise (EU) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)). |
| B08 | : | Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldávie, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, Západní břeh Jordánu/Pásmo Gazy, Jordánsko, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdská republika, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo, Kongo (demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a k ní náležející oblasti, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánie, Seychely a jim náležející oblasti, Britské indickooceánské územ, Mozambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon a Egypt. |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg živé váhy

42,40

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg živé váhy

42,40

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg živé váhy

32,80

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

57,20

B03

EUR/100 kg čisté váhy

34,40

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

77,60

B03

EUR/100 kg čisté váhy

45,20

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

11,20

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

77,60

B03

EUR/100 kg čisté váhy

45,20

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

11,20

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

57,20

B03

EUR/100 kg čisté váhy

34,40

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

98,40

B03

EUR/100 kg čisté váhy

57,20

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg čisté váhy

46,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

14,00

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

57,20

B03

EUR/100 kg čisté váhy

34,40

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg čisté váhy

18,80

404 (4)

EUR/100 kg čisté váhy

18,80

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

10,40

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg čisté váhy

137,60

B03

EUR/100 kg čisté váhy

81,60

220

EUR/100 kg čisté váhy

164,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg čisté váhy

75,60

B09

EUR/100 kg čisté váhy

70,40

B03

EUR/100 kg čisté váhy

45,20

220

EUR/100 kg čisté váhy

98,40

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

11,20

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

11,20

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg čisté váhy

46,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

14,00

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg čisté váhy

26,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

8,00

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg čisté váhy

18,80

404 (4)

EUR/100 kg čisté váhy

18,80

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

10,40

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

10,40

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg čisté váhy

36,80

B03

EUR/100 kg čisté váhy

10,40

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg čisté váhy

18,00

B03

EUR/100 kg čisté váhy

12,00

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg čisté váhy

70,80

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg čisté váhy

63,20

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg čisté váhy

70,80

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg čisté váhy

63,20

Pozn.: Kódy produktů spolu s kódy místa určení série „A“ jsou stanoveny v pozměněném nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12).

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

B00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní oblasti, zásobování a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství) s výjimkou Rumunska a Bulharska.

B02

:

B08, B09 a místo určení 220.

B03

:

Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, zásobování (místa určení ve smyslu čl. 36 a čl. 45 a případně i dle čl. 44 pozměněného nařízení Komise (EU) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)).

B08

:

Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldávie, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, Západní břeh Jordánu/Pásmo Gazy, Jordánsko, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong.

B09

:

Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdská republika, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo, Kongo (demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a k ní náležející oblasti, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánie, Seychely a jim náležející oblasti, Britské indickooceánské územ, Mozambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho.

B11

:

Libanon a Egypt.

---

(1)  Přijetí do této podpoložky je podmíněno předložením osvědčení dle přílohy nařízení (EHS) č. 32/82, ve znění pozdějších předpisů.

(2)  Poskytnutí náhrady je podmíněno dodržením podmínek uvedených v nařízení (EHS) č. 1964/82, ve znění pozdějších předpisů.

(3)  Vyvezeno dle podmínek nařízení (EHS) č. 2973/79, ve znění pozdějších předpisů.

(4)  Vyvezeno dle podmínek nařízení (ES) č. 2051/96, ve znění pozdějších předpisů.

(5)  Udělení náhrady je podmíněno dodržením podmínek stanovených pozměněným nařízením (EHS) č. 2388/84.

(6)  Podíl libového hovězího masa zbaveného tuku se stanovuje pomocí analýzy uvedené v příloze nařízení Komise (EHS) č. 2429/86 (Úř. věst. L 210, 1.8.1986, s. 39). Označení „průměrný podíl“ se vztahuje na množství ve vzorku dle definice v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2002 (Úř. věst. L 117, 4.5.2002, s. 6). Vzorek je odebrán z části, kde je riziko nejvyšší.

(7)  Podle čl. 33 odst. 10 nařízení (ES) č. 1254/1999, ve znění pozdějších předpisů se na vývoz produktů dovezených z třetích zemí, jež jsou do třetích zemí znovu vyváženy, neposkytuje žádná náhrada.

(8)  Poskytnutí náhrady je podmíněno výrobou dle článku 4 pozměněného nařízení Rady (EHS) č. 565/80.

Pozn.: Kódy produktů spolu s kódy místa určení série „A“ jsou stanoveny v pozměněném nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12).

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

| B00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní oblasti, zásobování a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství) s výjimkou Rumunska a Bulharska. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 a místo určení 220. |
| B03 | : | Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, zásobování (místa určení ve smyslu čl. 36 a čl. 45 a případně i dle čl. 44 pozměněného nařízení Komise (EU) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)). |
| B08 | : | Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldávie, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, Západní břeh Jordánu/Pásmo Gazy, Jordánsko, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdská republika, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo, Kongo (demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a k ní náležející oblasti, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánie, Seychely a jim náležející oblasti, Britské indickooceánské územ, Mozambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon a Egypt. |

B00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní oblasti, zásobování a místa určení považovaná za vývoz ze Společenství) s výjimkou Rumunska a Bulharska.

B02

:

B08, B09 a místo určení 220.

B03

:

Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosovo, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, zásobování (místa určení ve smyslu čl. 36 a čl. 45 a případně i dle čl. 44 pozměněného nařízení Komise (EU) č. 800/1999 (Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11)).

B08

:

Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldávie, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, Západní břeh Jordánu/Pásmo Gazy, Jordánsko, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong.

B09

:

Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdská republika, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo, Kongo (demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a k ní náležející oblasti, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibutsko, Somálsko, Uganda, Tanzánie, Seychely a jim náležející oblasti, Britské indickooceánské územ, Mozambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho.

B11

:

Libanon a Egypt.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/84

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se mění rozhodnutí 97/757/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Madagaskaru, pokud jde o příslušný úřad a osvědčení o zdravotní nezávadnosti

(oznámeno pod číslem K(2005) 2513)

(Text s významem pro EHP)

(2005/496/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příslušným úřadem na Madagaskaru, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je podle rozhodnutí Komise 97/757/ES (2) úřad „Direction des services vétérinaires (DSV) du ministère de l’élevage“. |
| --- | --- |

(1)

Příslušným úřadem na Madagaskaru, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je podle rozhodnutí Komise 97/757/ES (2) úřad „Direction des services vétérinaires (DSV) du ministère de l’élevage“.

| (2) | Po restrukturalizaci madagaskarské správy se příslušný úřad změnil na „Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’élevage et de la pêche (MAEP)“. |
| --- | --- |

(2)

Po restrukturalizaci madagaskarské správy se příslušný úřad změnil na „Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’élevage et de la pêche (MAEP)“.

| (3) | Tento nový úřad je schopen účinně ověřovat používání platných předpisů. |
| --- | --- |

(3)

Tento nový úřad je schopen účinně ověřovat používání platných předpisů.

| (4) | DSAPS vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu a akvakultury stanovené ve směrnici 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí. |
| --- | --- |

(4)

DSAPS vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu a akvakultury stanovené ve směrnici 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí.

| (5) | Rozhodnutí 97/757/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 97/757/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, čímž se zajistí potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, čímž se zajistí potřebné přechodné období.

| (7) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 97/757/ES se mění takto:

| 1. | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Příslušným úřadem na Madagaskaru, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je úřad Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’élevage et de la pêche (MAEP).“ |
| --- | --- |

1.

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Příslušným úřadem na Madagaskaru, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je úřad Direction de la santé animale et du phytosanitaire (DSAPS) du ministère de l’agriculture, de l’élevage et de la pêche (MAEP).“

| 2. | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Produkty rybolovu a akvakultury dovážené z Madagaskaru musejí splňovat tyto podmínky:






  1. | ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze A tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Produkty rybolovu a akvakultury dovážené z Madagaskaru musejí splňovat tyto podmínky:

1.

ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze A tohoto rozhodnutí;

| 2. | produkty musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo mrazírenských plavidel uvedených v příloze B tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

2.

produkty musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo mrazírenských plavidel uvedených v příloze B tohoto rozhodnutí;

| 3. | s výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem ‚MADAGASKAR‘ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.“ |
| --- | --- |

3.

s výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem ‚MADAGASKAR‘ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.“

| 3. | V článku 3 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   V osvědčení musí být uvedeno jméno, funkce a podpis zástupce úřadu DSAPS-MAEP a úřední razítko úřadu DSAPS-MAEP v barvě odlišné od barvy ostatních údajů uvedených na osvědčení.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 3 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   V osvědčení musí být uvedeno jméno, funkce a podpis zástupce úřadu DSAPS-MAEP a úřední razítko úřadu DSAPS-MAEP v barvě odlišné od barvy ostatních údajů uvedených na osvědčení.“

| 4. | Příloha A se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.

Příloha A se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 307, 12.11.1997, s. 33.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA A

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu pocházející z Madagaskaru a určené pro vývoz do Evropského společenství, kromě mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoliv podobě

Image

Image

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/88

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2002/472/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu z Bulharské republiky

(oznámeno pod číslem K(2005) 2454)

(Text s významem pro EHP)

(2005/497/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2002/472/ES ze dne 20. června 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu z Bulharské republiky (2), stanoví, že pro zařazení nových provozoven a plavidel na seznam provozoven a plavidel, z nichž jsou povoleny dovozy z Bulharska, je třeba provést inspekci Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2002/472/ES ze dne 20. června 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu z Bulharské republiky (2), stanoví, že pro zařazení nových provozoven a plavidel na seznam provozoven a plavidel, z nichž jsou povoleny dovozy z Bulharska, je třeba provést inspekci Společenství.

| (2) | Rozhodnutí 2002/472/ES rovněž stanoví, že se snížení frekvence fyzických kontrol, které se stanoví v rozhodnutí Komise 94/360/ES (3), pro produkty rybolovu dovážené z Bulharska nepoužije. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 2002/472/ES rovněž stanoví, že se snížení frekvence fyzických kontrol, které se stanoví v rozhodnutí Komise 94/360/ES (3), pro produkty rybolovu dovážené z Bulharska nepoužije.

| (3) | Z výsledku nové inspekční návštěvy odborníků Komise vyplývá, že Bulharsko nyní splňuje podmínky a je schopno poskytnout hygienické záruky alespoň rovnocenné těm, které se uplatňují ve Společenství. S ohledem na výsledky je vhodné poskytnout snížení frekvence fyzických kontrol, zařadit nové provozovny na seznam a použít postup stanovený v článku 5 rozhodnutí Rady 95/408/ES (4) pro budoucí úpravy uvedeného seznamu. |
| --- | --- |

(3)

Z výsledku nové inspekční návštěvy odborníků Komise vyplývá, že Bulharsko nyní splňuje podmínky a je schopno poskytnout hygienické záruky alespoň rovnocenné těm, které se uplatňují ve Společenství. S ohledem na výsledky je vhodné poskytnout snížení frekvence fyzických kontrol, zařadit nové provozovny na seznam a použít postup stanovený v článku 5 rozhodnutí Rady 95/408/ES (4) pro budoucí úpravy uvedeného seznamu.

| (4) | Rozhodnutí 2002/472/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2002/472/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, čímž se zajistí potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, čímž se zajistí potřebné přechodné období.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2002/472/ES se mění takto:

| 1. | Články 4 a 5 se zrušují. |
| --- | --- |

1.

Články 4 a 5 se zrušují.

| 2. | Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 163, 21.6.2002, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 158, 25.6.1994, s. 41. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2002/237/ES (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 40).

3

(4)  Úř. věst. L 243, 11.10. 1995, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33).

4

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu pocházející nebo dovážené z Bulharska a určené pro vývoz do Evropského společenství, s výjimkou mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoliv podobě

Image

Image

PŘÍLOHA II

SEZNAM PROVOZOVEN A PLAVIDEL

| Schvalovací číslo | Název | Město/Region | Schváleno do | Kategorie | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG 051 3001 | Maxim-G Keranov | Novo Sello – Vidin District | | PP | |
| BG 161 3002 | Parpen Chobanov | Boliartsi – Plovdiv District | | PP | |
| BG 211 3002 | Salvenius ReyaFish | Dospat – Smolyan District | | PP | |
| BG 261 3001 | Euro Pesca, Ltd company | Svolengrad – Haskovo District | | PP | |
| BG 051 3002 | Beluga AD | City of Vidin – Region of Vidin | | PP | |
| BG 021 3024 | Buljac AD | City of Bourgas – Region of Bourgas | | PP | |
| BG 020 3001 | Buljac AD | City of Bourgas – Region of Bourgas | | PP | A |
| Kategorie:







  PPa | Provozovna, v níž se zpracovávají materiály získané výlučně či částečně z akvakultury (farmové produkty). |

Schvalovací číslo

Název

Město/Region

Schváleno do

Kategorie

Poznámky

BG 051 3001

Maxim-G Keranov

Novo Sello – Vidin District

PP

BG 161 3002

Parpen Chobanov

Boliartsi – Plovdiv District

PP

BG 211 3002

Salvenius ReyaFish

Dospat – Smolyan District

PP

BG 261 3001

Euro Pesca, Ltd company

Svolengrad – Haskovo District

PP

BG 051 3002

Beluga AD

City of Vidin – Region of Vidin

PP

BG 021 3024

Buljac AD

City of Bourgas – Region of Bourgas

PP

BG 020 3001

Buljac AD

City of Bourgas – Region of Bourgas

PP

A

Kategorie:

PPa

Provozovna, v níž se zpracovávají materiály získané výlučně či částečně z akvakultury (farmové produkty).

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/92 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/92

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Alžírska

(oznámeno pod číslem K(2005) 2533)

(Text s významem pro EHP)

(2005/498/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V Alžírsku byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu. |
| --- | --- |

(1)

V Alžírsku byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu.

| (2) | Požadavky právních předpisů Alžírska týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Požadavky právních předpisů Alžírska týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS.

| (3) | Zejména úřad „Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů. |
| --- | --- |

(3)

Zejména úřad „Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů.

| (4) | Úřad DSV vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnici 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí. |
| --- | --- |

(4)

Úřad DSV vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnici 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí.

| (5) | Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Alžírska do Společenství podle směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Alžírska do Společenství podle směrnice 91/493/EHS.

| (6) | Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem DSV Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem DSV Komisi.

| (7) | Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příslušným úřadem v Alžírsku, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je úřad „Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural“.

Článek 2

Produkty rybolovu dovážené z Alžírska do Společenství musí splňovat požadavky stanovené v článcích 3, 4 a 5.

Článek 3

1.   Ke každé zásilce je přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze I.

2.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti se vypracuje nejméně v jednom úředním jazyce členského státu, v němž se provádějí kontroly.

3.   V osvědčení o zdravotní nezávadnosti se uvede jméno, kvalifikace a podpis zástupce úřadu DSV a úřední razítko téhož úřadu v barvě odlišné od barvy ostatních potvrzení.

Článek 4

Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.

Článek 5

S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem „ALŽÍRSKO“ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž pocházejí.

Článek 6

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

PŘÍLOHA I

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu pocházející z Alžírska a určené pro vývoz do Evropského společenství, s výjimkou mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoli podobě

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PROVOZOVEN A PLAVIDEL

| Schvalovací číslo | Název | Město/Region | Schváleno do | Kategorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 06402 | Eurl Contra 2 P | Oued Ghir
  Bejaia | | PP |
| 13408 | Sarl Agromar | Chetouane
  Tlemcen | | PP |
| 13409 | Eurl Zahret El Yasmine | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 13411 | Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C. | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 16401 | Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16402 | Cherif (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16403 | Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia) | Bab el Oued
  Alger | | FV |
| 16404 | Sarl Muskaten | Alger
  Alger | | PP |
| 16405 | Cartena CH 645 (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16409 | Raimane (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16412 | Karima (Sarl Karima Pêche) | Alger
  Alger | | FV |
| 16417 | Établissement Bouali | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16427 | Brahim II (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16438 | El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16439 | El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16440 | Oulhaca (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16441 | El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16442 | Naila (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16443 | El Malaka (Sarl El Malaka Fishing) | Oran
  Oran | | FV |
| 16444 | Alis Mar (Sarl Alis Mar) | Oran
  Oran | | FV |
| 16445 | Sarl Iperfish | Dar-el-Beida
  Alger | | PP |
| 16449 | Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss) | Staoueli
  Alger | | FV |
| 16450 | Sarl GSF | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16451 | Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche) | Dély Ibrahim
  Alger | | FV |
| 16452 | Ouardia (Société Smalep) | Alger
  Alger | | FV |
| 16453 | Mont Zaccar (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16454 | Sarl Mesfina | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16455 | Mont Asfour (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16456 | Mont Djurdjura (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16457 | Bellid Said | Bordj el Kiffan
  Alger | | PP |
| 16458 | Sarl Fimexal Fish | Zéralda
  Alger | | PP |
| 16459 | Nouha Al 118 (Rahouat Fethi) | Bordj el Kiffan
  Alger | | FV |
| 18403 | Sarl Mesfina | Jijel
  Jijel | | PP |
| 21410 | Sarl Stora Fishing | Skikda
  Skikda | | PP |
| 23401 | Sarl Cape de Garde | El Bouni
  Annaba | | FV |
| 23412 | Rouibah Hacene | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23418 | Sarl Sahari Export | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23428 | Sarl Al Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23430 | Sarl Medifish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23434 | Sarl Crustifish Algérie | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23435 | Sarl Algérie Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23436 | Sarl Finta pêche | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23437 | Sarl Haroun Errachid | Annaba
  Annaba | | PP |
| 27412 | Eurl Crustal | Mostaganem
  Mostaganem | | PP |
| 31403 | Sarl Mesfina | Oran
  Oran | | PP |
| 31407 | Sarl Bahia Pêche | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31416 | Établissement Hanafi Kouider | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31417 | Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim) | Oran
  Oran | | FV |
| 31421 | Sarl Zama | Oran
  Oran | | PP |
| 31423 | Sarl Pêche de l’Ouest | Oran
  Oran | | PP |
| 31424 | Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim) | Alger
  Alger | | FV |
| 31428 | Sarl Eximer | Ain el Tork
  Oran | | PP |
| 31429 | Eurl Ayad Yamina | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31430 | Sarl Alfish | Oran
  Oran | | PP |
| 31432 | Dina Or 2830 (Sarl Socop) | Alger
  Alger | | FV |
| 31441 | Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche) | Oran
  Oran | | FV |
| 31442 | Sarl Agromar | Oran
  Oran | | PP |
| 31443 | Eurl Petite Lilly | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 36405 | Sarl MSPM El Mordjane | El kala
  El tarf | | PP |
| 36411 | Sarl Ziani Aissa | El kala
  El tarf | | PP |
| 36415 | Eurl Siadico | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 36416 | Sarl El Amine | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 42411 | Sarl Plate Forme Juto | Ain-Taggourait
  Tipaza | | PP |
| 42414 | Sarl Promal | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42416 | Eurl Chénoua | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42417 | Eurl Benimpex | Koléa
  Tipaza | | PP |
| 42418 | Sarl Alfish | Cherchell
  Tipaza | | PP |
| 46403 | Belkacem Abdelkader | Sidi Benadda
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46409 | Conserverie des fruits de mer | El Malah
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46411 | Si Bachir Mohamed | Ain-Temouchent
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46416 | Eurl Sampla | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46417 | El Wiam (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46418 | Sarl Sexim Trading | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46419 | El Malikou (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46422 | Abibas (Sarl Abibas) | Oran
  Oran | | FV |
| 46426 | Sarl Bahia Pêche | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46427 | Sarl El Fadl | Hammam-Bouhadjar
  Ain-Temouchent | | PP |
| Kategorie:







  FV | Výrobní plavidla. |
| PP | Zpracovatelský podnik. |

Schvalovací číslo

Název

Město/Region

Schváleno do

Kategorie

06402

Eurl Contra 2 P

Oued Ghir

Bejaia

PP

13408

Sarl Agromar

Chetouane

Tlemcen

PP

13409

Eurl Zahret El Yasmine

Ghazaouet

Tlemcen

PP

13411

Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C.

Ghazaouet

Tlemcen

PP

16401

Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16402

Cherif (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16403

Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia)

Bab el Oued

Alger

FV

16404

Sarl Muskaten

Alger

Alger

PP

16405

Cartena CH 645 (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16409

Raimane (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16412

Karima (Sarl Karima Pêche)

Alger

Alger

FV

16417

Établissement Bouali

Chéraga

Alger

PP

16427

Brahim II (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16438

El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16439

El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16440

Oulhaca (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16441

El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16442

Naila (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16443

El Malaka (Sarl El Malaka Fishing)

Oran

Oran

FV

16444

Alis Mar (Sarl Alis Mar)

Oran

Oran

FV

16445

Sarl Iperfish

Dar-el-Beida

Alger

PP

16449

Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss)

Staoueli

Alger

FV

16450

Sarl GSF

Chéraga

Alger

PP

16451

Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche)

Dély Ibrahim

Alger

FV

16452

Ouardia (Société Smalep)

Alger

Alger

FV

16453

Mont Zaccar (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16454

Sarl Mesfina

Chéraga

Alger

PP

16455

Mont Asfour (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16456

Mont Djurdjura (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16457

Bellid Said

Bordj el Kiffan

Alger

PP

16458

Sarl Fimexal Fish

Zéralda

Alger

PP

16459

Nouha Al 118 (Rahouat Fethi)

Bordj el Kiffan

Alger

FV

18403

Sarl Mesfina

Jijel

Jijel

PP

21410

Sarl Stora Fishing

Skikda

Skikda

PP

23401

Sarl Cape de Garde

El Bouni

Annaba

FV

23412

Rouibah Hacene

Annaba

Annaba

PP

23418

Sarl Sahari Export

Annaba

Annaba

PP

23428

Sarl Al Fish

Annaba

Annaba

PP

23430

Sarl Medifish

Annaba

Annaba

PP

23434

Sarl Crustifish Algérie

Annaba

Annaba

PP

23435

Sarl Algérie Fish

Annaba

Annaba

PP

23436

Sarl Finta pêche

Annaba

Annaba

PP

23437

Sarl Haroun Errachid

Annaba

Annaba

PP

27412

Eurl Crustal

Mostaganem

Mostaganem

PP

31403

Sarl Mesfina

Oran

Oran

PP

31407

Sarl Bahia Pêche

Bir el Djir

Oran

PP

31416

Établissement Hanafi Kouider

Bir el Djir

Oran

PP

31417

Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim)

Oran

Oran

FV

31421

Sarl Zama

Oran

Oran

PP

31423

Sarl Pêche de l’Ouest

Oran

Oran

PP

31424

Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim)

Alger

Alger

FV

31428

Sarl Eximer

Ain el Tork

Oran

PP

31429

Eurl Ayad Yamina

Bir el Djir

Oran

PP

31430

Sarl Alfish

Oran

Oran

PP

31432

Dina Or 2830 (Sarl Socop)

Alger

Alger

FV

31441

Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche)

Oran

Oran

FV

31442

Sarl Agromar

Oran

Oran

PP

31443

Eurl Petite Lilly

Bir el Djir

Oran

PP

36405

Sarl MSPM El Mordjane

El kala

El tarf

PP

36411

Sarl Ziani Aissa

El kala

El tarf

PP

36415

Eurl Siadico

El Tarf

El Tarf

PP

36416

Sarl El Amine

El Tarf

El Tarf

PP

42411

Sarl Plate Forme Juto

Ain-Taggourait

Tipaza

PP

42414

Sarl Promal

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42416

Eurl Chénoua

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42417

Eurl Benimpex

Koléa

Tipaza

PP

42418

Sarl Alfish

Cherchell

Tipaza

PP

46403

Belkacem Abdelkader

Sidi Benadda

Ain-Temouchent

PP

46409

Conserverie des fruits de mer

El Malah

Ain-Temouchent

PP

46411

Si Bachir Mohamed

Ain-Temouchent

Ain-Temouchent

PP

46416

Eurl Sampla

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46417

El Wiam (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46418

Sarl Sexim Trading

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46419

El Malikou (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46422

Abibas (Sarl Abibas)

Oran

Oran

FV

46426

Sarl Bahia Pêche

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46427

Sarl El Fadl

Hammam-Bouhadjar

Ain-Temouchent

PP

Kategorie:

FV

Výrobní plavidla.

PP

Zpracovatelský podnik.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/99

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Baham

(oznámeno pod číslem K(2005) 2518)

(Text s významem pro EHP)

(2005/499/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na Bahamách byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu. |
| --- | --- |

(1)

Na Bahamách byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu.

| (2) | Požadavky bahamských právních předpisů týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Požadavky bahamských právních předpisů týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS.

| (3) | Zejména úřad „Department of fisheries (DF)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů. |
| --- | --- |

(3)

Zejména úřad „Department of fisheries (DF)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů.

| (4) | Úřad DF vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V směrnice 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí. |
| --- | --- |

(4)

Úřad DF vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V směrnice 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí.

| (5) | Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Baham do Společenství podle směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Baham do Společenství podle směrnice 91/493/EHS.

| (6) | Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem DF Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem DF Komisi.

| (7) | Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příslušným úřadem na Bahamách, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je úřad „Department of Fisheries (DF)“.

Článek 2

Produkty rybolovu dovážené z Baham do Společenství musí splňovat požadavky stanovené v článcích 3, 4 a 5.

Článek 3

1.   Ke každé zásilce je přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze I.

2.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti se vypracuje nejméně v jednom úředním jazyce členského státu, v němž se provádějí kontroly.

3.   V osvědčení o zdravotní nezávadnosti se uvede jméno, kvalifikace a podpis zástupce úřadu DF a úřední razítko téhož úřadu v barvě odlišné od barvy ostatních potvrzení.

Článek 4

Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.

Článek 5

S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem „BAHAMY“ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž pocházejí.

Článek 6

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

PŘÍLOHA I

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu pocházející z Baham a určené pro vývoz do Evropského společenství, s výjimkou mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoli podobě

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PROVOZOVEN A PLAVIDEL

| Schvalovací číslo | Název | Město/Region | Schváleno do | Kategorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Tropic Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 04 | Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd | Abaco | | PP |
| 08 | Ronald's Seafood Ltd | Eleuthera | | PP |
| 16 | Performance Fisheries Ltd | Long Island | | PP |
| 22 | Paradise Fisheries Ltd | New Providence | | PP |
| 29 | Seafarmer (David Kreiser) | New Providence | | FV |
| 64 | Heritage Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 68 | Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 69 | Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 70 | Painful Pleasure (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 71 | Turn Me Loose (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 90 | G & L Seafoods | Grand Bahama | | PP |
| Kategorie:







  FV | Výrobní plavidlo. |
| PP | Zpracovatelský podnik. |

Schvalovací číslo

Název

Město/Region

Schváleno do

Kategorie

01

Tropic Seafood Ltd

New Providence

PP

04

Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd

Abaco

PP

08

Ronald's Seafood Ltd

Eleuthera

PP

16

Performance Fisheries Ltd

Long Island

PP

22

Paradise Fisheries Ltd

New Providence

PP

29

Seafarmer (David Kreiser)

New Providence

FV

64

Heritage Seafood Ltd

New Providence

PP

68

Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

69

Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

70

Painful Pleasure (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

71

Turn Me Loose (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

90

G & L Seafoods

Grand Bahama

PP

Kategorie:

FV

Výrobní plavidlo.

PP

Zpracovatelský podnik.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/104 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/104

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Grenady

(oznámeno pod číslem K(2005) 2545)

(Text s významem pro EHP)

(2005/500/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V Grenadě byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu. |
| --- | --- |

(1)

V Grenadě byla jménem Komise provedena inspekce za účelem ověření podmínek, za nichž se produkují, skladují a odesílají do Společenství produkty rybolovu.

| (2) | Požadavky právních předpisů Grenady týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Požadavky právních předpisů Grenady týkající se hygienických kontrol a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS.

| (3) | Zejména úřad „Public Health Department (PHD) v rámci ministerstva zdravotnictví a životního prostředí (MHE)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů. |
| --- | --- |

(3)

Zejména úřad „Public Health Department (PHD) v rámci ministerstva zdravotnictví a životního prostředí (MHE)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných právních předpisů.

| (4) | Úřad PHD-MHE vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí. |
| --- | --- |

(4)

Úřad PHD-MHE vydal oficiální ujištění, že jsou dodržovány normy pro hygienické kontroly a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a splněny hygienické požadavky rovnocenné požadavkům stanoveným uvedenou směrnicí.

| (5) | Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Grenady do Společenství podle směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Grenady do Společenství podle směrnice 91/493/EHS.

| (6) | Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem PHD-MHE Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy je třeba vypracovat na základě sdělení zaslaného úřadem PHD-MHE Komisi.

| (7) | Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba, aby se toto rozhodnutí použilo 45 dní po dni zveřejnění, čímž se zajistí potřebné přechodné období.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příslušným úřadem v Grenadě, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je „Public Health Department (PHD) v rámci ministerstva zdravotnictví a životního prostředí (MHE)“.

Článek 2

Produkty rybolovu dovážené z Grenady do Společenství musí splňovat požadavky stanovené v článcích 3, 4 a 5.

Článek 3

1.   Ke každé zásilce je přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a vyhotoven na jednom listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze I.

2.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti se vypracuje nejméně v jednom úředním jazyce členského státu, v němž se provádějí kontroly.

3.   V osvědčení o zdravotní nezávadnosti se uvede jméno, kvalifikace a podpis zástupce úřadu PHD-MHE a úřední razítko téhož úřadu v barvě odlišné od barvy ostatních potvrzení.

Článek 4

Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.

Článek 5

S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených ke konzervaci musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem „GRENADA“ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž pocházejí.

Článek 6

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

PŘÍLOHA I

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu pocházející z Grenady a určené pro vývoz do Evropského společenství, s výjimkou mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoli podobě

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PROVOZOVEN A PLAVIDEL

| Schvalovací číslo | Název | Město/Region | Schváleno do | Kategorie | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Grenada Commercial Fisheries Ltd | St. George’s | | PP | A |
| 002 | Caribbean Sefoods Ltd | St. George’s | | PP | A |
| 005 | Minerva (Cardinal Olliverre) | Carriacou | | ZV | |
| 006 | Comment (Devon Mitchell) | Petit Martinique | | ZV | |
| 009 | Mascot (Don Blair) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0010 | Content I (Chad Charles) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0011 | Content II (Francis Decoteau) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0012 | White Stallion (Gerard Bethel) | Petit Martinique | | ZV | |
| Kategorie:







  PP | Zpracovatelský podnik. |
| ZV | Mrazírenské plavidlo. |
| A | Pouze chladírenský sklad. |

Schvalovací číslo

Název

Město/Region

Schváleno do

Kategorie

Poznámky

001

Grenada Commercial Fisheries Ltd

St. George’s

PP

A

002

Caribbean Sefoods Ltd

St. George’s

PP

A

005

Minerva (Cardinal Olliverre)

Carriacou

ZV

006

Comment (Devon Mitchell)

Petit Martinique

ZV

009

Mascot (Don Blair)

Petit Martinique

ZV

0010

Content I (Chad Charles)

Petit Martinique

ZV

0011

Content II (Francis Decoteau)

Petit Martinique

ZV

0012

White Stallion (Gerard Bethel)

Petit Martinique

ZV

Kategorie:

PP

Zpracovatelský podnik.

ZV

Mrazírenské plavidlo.

A

Pouze chladírenský sklad.

---

| 14.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 183/109 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 183/109

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. července 2005,

kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Alžírsko, Bahamy a Grenadu

(oznámeno pod číslem K(2005) 2551)

(Text s významem pro EHP)

(2005/501/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (2), uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě. Část I přílohy uvedeného rozhodnutí obsahuje seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (3), a část II uvedené přílohy obsahuje seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (2), uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě. Část I přílohy uvedeného rozhodnutí obsahuje seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (3), a část II uvedené přílohy obsahuje seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2005/498/ES (4), 2005/499/ES (5) a 2005/500/ES (6) stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Alžírska, Baham a Grenady. Tyto země by proto měly být zahrnuty do seznamu v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2005/498/ES (4), 2005/499/ES (5) a 2005/500/ES (6) stanoví zvláštní podmínky pro dovoz produktů rybolovu z Alžírska, Baham a Grenady. Tyto země by proto měly být zahrnuty do seznamu v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES.

| (3) | V zájmu jasnosti by se příslušné seznamy měly nahradit v celém rozsahu. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu jasnosti by se příslušné seznamy měly nahradit v celém rozsahu.

| (4) | Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Toto rozhodnutí se použije od téhož data jako rozhodnutí 2005/498/ES, 2005/499/ES a 2005/500/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Alžírska, Baham a Grenady. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí se použije od téhož data jako rozhodnutí 2005/498/ES, 2005/499/ES a 2005/500/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Alžírska, Baham a Grenady.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 97/296/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. srpna 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 12. července 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.10.1995, s. 17. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33; opraveno v Úř. věst. L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 122, 14.5.1997, s. 21. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/219/ES (Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 55).

2

(3)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  Viz strana 92 v tomto čísle Úředního věstníku.

4

(5)  Viz strana 99 v tomto čísle Úředního věstníku.

5

(6)  Viz strana 104 v tomto čísle Úředního věstníku.

6

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam třetích zemí a území, ze kterých je povolen dovoz produktů rybolovu v jakékoli podobě určených k lidské spotřebě

I.   Země a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice 91/493/EHS

| | AE – Spojené arabské emiráty |
| --- | --- |

AE – Spojené arabské emiráty

| | AG – Antigua a Barbuda |
| --- | --- |

AG – Antigua a Barbuda

| | AL – Albánie |
| --- | --- |

AL – Albánie

| | AN – Nizozemské Antily |
| --- | --- |

AN – Nizozemské Antily

| | AR – Argentina |
| --- | --- |

AR – Argentina

| | AU – Austrálie |
| --- | --- |

AU – Austrálie

| | BD – Bangladéš |
| --- | --- |

BD – Bangladéš

| | BG – Bulharsko |
| --- | --- |

BG – Bulharsko

| | BR – Brazílie |
| --- | --- |

BR – Brazílie

| | BS – Bahamy |
| --- | --- |

BS – Bahamy

| | BZ – Belize |
| --- | --- |

BZ – Belize

| | CA – Kanada |
| --- | --- |

CA – Kanada

| | CH – Švýcarsko |
| --- | --- |

CH – Švýcarsko

| | CI – Pobřeží slonoviny |
| --- | --- |

CI – Pobřeží slonoviny

| | CL – Chile |
| --- | --- |

CL – Chile

| | CN – Čína |
| --- | --- |

CN – Čína

| | CO – Kolumbie |
| --- | --- |

CO – Kolumbie

| | CR – Kostarika |
| --- | --- |

CR – Kostarika

| | CS – Srbsko a Černá Hora (1) |
| --- | --- |

CS – Srbsko a Černá Hora (1)

| | CU – Kuba |
| --- | --- |

CU – Kuba

| | CV – Kapverdy |
| --- | --- |

CV – Kapverdy

| | DZ – Alžírsko |
| --- | --- |

DZ – Alžírsko

| | EC – Ekvádor |
| --- | --- |

EC – Ekvádor

| | EG – Egypt |
| --- | --- |

EG – Egypt

| | FK – Falklandské ostrovy |
| --- | --- |

FK – Falklandské ostrovy

| | GA – Gabon |
| --- | --- |

GA – Gabon

| | GD – Grenada |
| --- | --- |

GD – Grenada

| | GH – Ghana |
| --- | --- |

GH – Ghana

| | GL – Grónsko |
| --- | --- |

GL – Grónsko

| | GM – Gambie |
| --- | --- |

GM – Gambie

| | GN – Guinea |
| --- | --- |

GN – Guinea

| | GT – Guatemala |
| --- | --- |

GT – Guatemala

| | GY – Guyana |
| --- | --- |

GY – Guyana

| | HK – Hongkong |
| --- | --- |

HK – Hongkong

| | HN – Honduras |
| --- | --- |

HN – Honduras

| | HR – Chorvatsko |
| --- | --- |

HR – Chorvatsko

| | ID – Indonésie |
| --- | --- |

ID – Indonésie

| | IN – Indie |
| --- | --- |

IN – Indie

| | IR – Írán |
| --- | --- |

IR – Írán

| | JM – Jamaika |
| --- | --- |

JM – Jamaika

| | JP – Japonsko |
| --- | --- |

JP – Japonsko

| | KE – Keňa |
| --- | --- |

KE – Keňa

| | KR – Jižní Korea |
| --- | --- |

KR – Jižní Korea

| | KZ – Kazachstán |
| --- | --- |

KZ – Kazachstán

| | LK – Srí Lanka |
| --- | --- |

LK – Srí Lanka

| | MA – Maroko |
| --- | --- |

MA – Maroko

| | MG – Madagaskar |
| --- | --- |

MG – Madagaskar

| | MR – Mauritánie |
| --- | --- |

MR – Mauritánie

| | MU – Mauricius |
| --- | --- |

MU – Mauricius

| | MV – Maledivy |
| --- | --- |

MV – Maledivy

| | MX – Mexiko |
| --- | --- |

MX – Mexiko

| | MY – Malajsie |
| --- | --- |

MY – Malajsie

| | MZ – Mozambik |
| --- | --- |

MZ – Mozambik

| | NA – Namibie |
| --- | --- |

NA – Namibie

| | NC – Nová Kaledonie |
| --- | --- |

NC – Nová Kaledonie

| | NG – Nigérie |
| --- | --- |

NG – Nigérie

| | NI – Nikaragua |
| --- | --- |

NI – Nikaragua

| | NZ – Nový Zéland |
| --- | --- |

NZ – Nový Zéland

| | OM – Omán |
| --- | --- |

OM – Omán

| | PA – Panama |
| --- | --- |

PA – Panama

| | PE – Peru |
| --- | --- |

PE – Peru

| | PG – Papua-Nová Guinea |
| --- | --- |

PG – Papua-Nová Guinea

| | PH – Filipíny |
| --- | --- |

PH – Filipíny

| | PF – Francouzská Polynésie |
| --- | --- |

PF – Francouzská Polynésie

| | PM – Saint-Pierre a Miquelon |
| --- | --- |

PM – Saint-Pierre a Miquelon

| | PK – Pákistán |
| --- | --- |

PK – Pákistán

| | RO – Rumunsko |
| --- | --- |

RO – Rumunsko

| | RU – Rusko |
| --- | --- |

RU – Rusko

| | SA – Saúdská Arábie |
| --- | --- |

SA – Saúdská Arábie

| | SC – Seychely |
| --- | --- |

SC – Seychely

| | SG – Singapur |
| --- | --- |

SG – Singapur

| | SN – Senegal |
| --- | --- |

SN – Senegal

| | SR – Surinam |
| --- | --- |

SR – Surinam

| | SV – Salvador |
| --- | --- |

SV – Salvador

| | TH – Thajsko |
| --- | --- |

TH – Thajsko

| | TN – Tunisko |
| --- | --- |

TN – Tunisko

| | TR – Turecko |
| --- | --- |

TR – Turecko

| | TW – Tchaj-wan |
| --- | --- |

TW – Tchaj-wan

| | TZ – Tanzánie |
| --- | --- |

TZ – Tanzánie

| | UG – Uganda |
| --- | --- |

UG – Uganda

| | UY – Uruguay |
| --- | --- |

UY – Uruguay

| | VE – Venezuela |
| --- | --- |

VE – Venezuela

| | VN – Vietnam |
| --- | --- |

VN – Vietnam

| | YE – Jemen |
| --- | --- |

YE – Jemen

| | YT – Mayotte |
| --- | --- |

YT – Mayotte

| | ZA – Jihoafrická republika |
| --- | --- |

ZA – Jihoafrická republika

| | ZW – Zimbabwe |
| --- | --- |

ZW – Zimbabwe

II.   Země a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES

| | AM – Arménie (2) |
| --- | --- |

AM – Arménie (2)

| | AO – Angola |
| --- | --- |

AO – Angola

| | AZ – Ázerbájdžán (3) |
| --- | --- |

AZ – Ázerbájdžán (3)

| | BJ – Benin |
| --- | --- |

BJ – Benin

| | BY – Bělorusko |
| --- | --- |

BY – Bělorusko

| | CG – Konžská republika (4) |
| --- | --- |

CG – Konžská republika (4)

| | CM – Kamerun |
| --- | --- |

CM – Kamerun

| | ER – Eritrea |
| --- | --- |

ER – Eritrea

| | FJ – Fidži |
| --- | --- |

FJ – Fidži

| | IL – Izrael |
| --- | --- |

IL – Izrael

| | MM – Myanmar |
| --- | --- |

MM – Myanmar

| | SB – Šalamounovy ostrovy |
| --- | --- |

SB – Šalamounovy ostrovy

| | SH – Svatá Helena |
| --- | --- |

SH – Svatá Helena

| | TG – Togo |
| --- | --- |

TG – Togo

| | US – Spojené státy americké |
| --- | --- |

US – Spojené státy americké

---

(1)  Kromě Kosova definovaného rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244 ze dne 10. června 1999.

1

(2)  Schválen pouze dovoz živých raků (Astacus leptodactylus) určených k přímé lidské spotřebě.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Schválen pouze dovoz kaviáru.

3

(4)  Schválen pouze dovoz produktů rybolovu, které byly uloveny, zmraženy a zabaleny do konečného obalu na moři.“

4

---