# Eiropas Savienības L 175/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 175 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 8. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 175

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 8. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1072/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1073/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 2. SFPIK interpretāciju (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1074/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1075/2005 (2005. gada 7. jūlijs) par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1076/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1072/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1073/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 2. SFPIK interpretāciju (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1074/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 1075/2005 (2005. gada 7. jūlijs) par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 1076/2005 (2005. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

15

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūlijs), ar ko piešķir atbrīvojumus, lai sakārtotu dalībvalstu statistikas sistēmas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1861) | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj atkāpi attiecībā uz ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1222/2004
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1874) | 20 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 7. jūlijs), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu | 21 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūlijs), ar ko piešķir atbrīvojumus, lai sakārtotu dalībvalstu statistikas sistēmas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1861)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1861)

16

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūlijs), ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj atkāpi attiecībā uz ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1222/2004
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1874)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1874)

20

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 7. jūlijs), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1072/2005

(2005. gada 7. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 7. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 45,3 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 43,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 102,8 |
| 999 | 102,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 58,3 |
| 528 | 53,7 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,5 |
| 400 | 96,1 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 64,4 |
| 512 | 76,0 |
| 528 | 56,8 |
| 720 | 76,1 |
| 804 | 89,2 |
| 999 | 79,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,7 |
| 512 | 47,8 |
| 528 | 60,4 |
| 800 | 35,3 |
| 999 | 56,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 180,1 |
| 999 | 180,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 282,8 |
| 400 | 316,1 |
| 999 | 299,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 113,7 |
| 999 | 113,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

45,3

096

42,0

999

43,7

0707 00 05

052

102,8

999

102,8

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

388

58,3

528

53,7

999

56,0

0808 10 80

388

84,5

400

96,1

404

94,3

508

64,4

512

76,0

528

56,8

720

76,1

804

89,2

999

79,7

0808 20 50

388

80,7

512

47,8

528

60,4

800

35,3

999

56,1

0809 10 00

052

180,1

999

180,1

0809 20 95

052

282,8

400

316,1

999

299,5

0809 40 05

624

113,7

999

113,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1073/2005

(2005. gada 7. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 attiecībā uz 2. SFPIK interpretāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas joprojām bija spēkā 2002. gada 14. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas joprojām bija spēkā 2002. gada 14. septembrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 17. decembrī publicēja starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) Nr. 32 Finanšu instrumenti: Informācijas atklāšana un sniegšana. Eiropas Komisija ar Komisijas 2004. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 2237/2004 (3) pieņēma 32. SGS, ar kuriem nosaka principus, saskaņā ar kuriem finanšu instrumentus klasificē kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 17. decembrī publicēja starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) Nr. 32 Finanšu instrumenti: Informācijas atklāšana un sniegšana. Eiropas Komisija ar Komisijas 2004. gada 29. decembra Regulu (EK) Nr. 2237/2004 (3) pieņēma 32. SGS, ar kuriem nosaka principus, saskaņā ar kuriem finanšu instrumentus klasificē kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu.

| (3) | Pēc divpusējām sarunām ar sadarbības partneru pārstāvjiem un saskaņā ar Komisijas pieprasījumu SGSP aicināja savu Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteju (SFPIK) sniegt pārskatītā 32. SGS interpretāciju, lai atvieglotu šā standarta piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc divpusējām sarunām ar sadarbības partneru pārstāvjiem un saskaņā ar Komisijas pieprasījumu SGSP aicināja savu Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteju (SFPIK) sniegt pārskatītā 32. SGS interpretāciju, lai atvieglotu šā standarta piemērošanu.

| (4) | 2. SFPIK interpretācija Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti tika publicēta 2004. gada 25. novembrī. Interpretācijā precizēts, ka kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akciju klasifikācija kā finanšu saistības vai kā pašu kapitāls ir atkarīga no šo akciju raksturojuma, jo īpaši attiecībā uz to izpirkšanu. 2. SFPIK interpretācija stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā 32. SGS, kā tas jau norādīts Komisijas 2004. gada 29. decembra Regulas (EK) Nr. 2237/2004 3. apsvērumā, ar kuru pieņem 32. SGS. |
| --- | --- |

(4)

2. SFPIK interpretācija Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti tika publicēta 2004. gada 25. novembrī. Interpretācijā precizēts, ka kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akciju klasifikācija kā finanšu saistības vai kā pašu kapitāls ir atkarīga no šo akciju raksturojuma, jo īpaši attiecībā uz to izpirkšanu. 2. SFPIK interpretācija stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā 32. SGS, kā tas jau norādīts Komisijas 2004. gada 29. decembra Regulas (EK) Nr. 2237/2004 3. apsvērumā, ar kuru pieņem 32. SGS.

| (5) | Apspriešanās ar tehniskiem ekspertiem attiecīgajā jomā apstiprināja, ka 2. SFPIK interpretācija Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti atbilst pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Apspriešanās ar tehniskiem ekspertiem attiecīgajā jomā apstiprināja, ka 2. SFPIK interpretācija Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti atbilst pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003.

| (7) | Šim grozījumam izņēmuma kārtā jāstājas spēkā uzņēmuma finanšu gadā, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlākā datumā, tas ir, vajadzības gadījumā pirms šīs regulas publicēšanas. Šī piemērošana ar atpakaļejošu datumu izņēmuma kārtā ir pamatojama ar to, lai ļautu kooperatīviem sagatavot to pārskatus atbilstīgi 32. SGS, kā tas interpretēts 2. SFPIK interpretācijā, un attiecīgie uzņēmumi var jau likumīgi gaidīt šādu piemērošanu kopš 32. SGS pieņemšanas. |
| --- | --- |

(7)

Šim grozījumam izņēmuma kārtā jāstājas spēkā uzņēmuma finanšu gadā, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlākā datumā, tas ir, vajadzības gadījumā pirms šīs regulas publicēšanas. Šī piemērošana ar atpakaļejošu datumu izņēmuma kārtā ir pamatojama ar to, lai ļautu kooperatīviem sagatavot to pārskatus atbilstīgi 32. SGS, kā tas interpretēts 2. SFPIK interpretācijā, un attiecīgie uzņēmumi var jau likumīgi gaidīt šādu piemērošanu kopš 32. SGS pieņemšanas.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1725/2003 pielikumu groza šādi:

Iekļauj 2. SFPIK interpretācijas Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti tekstu, kas sniegts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro katram uzņēmuma finanšu gadam, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc tā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 211/2005 (OV L 41, 11.2.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 393, 31.12.2004., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE FINANŠU PĀRSKATU STANDARTI

| 2. SFPIK | Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti |
| --- | --- |

2. SFPIK

Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot lietošanai personīgā vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes tīmekļa vietnē www.iasb.org.uk

2. SFPIK INTERPRETĀCIJA

Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijas un līdzīgi instrumenti

Atsauces

| — | 32. SGS Finanšu instrumenti: Informācijas atklāšana un sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā) |
| --- | --- |

—

32. SGS Finanšu instrumenti: Informācijas atklāšana un sniegšana (pārstrādāts 2003. gadā)

| — | 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana (pārstrādāts 2003. gadā) |
| --- | --- |

—

39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana (pārstrādāts 2003. gadā)

Pamatojums

| 1. | Kooperatīvus un citus līdzīgus uzņēmumus personu grupas veido, lai sasniegtu kopīgus saimnieciskos vai sociālos mērķus. Valstu tiesību akti kooperatīvu parasti definē kā sabiedrību, kura tiecas veicināt tās dalībnieku ekonomisko attīstību, veicot kopīgu uzņēmējdarbību (pašpalīdzības princips). Dalībnieku līdzdalība kooperatīvā bieži vien izpaužas kā dalībnieku akcijas, vienības vai tamlīdzīgi instrumenti, un turpmāk tiks saukta par “dalībnieku akcijām”. |
| --- | --- |

1.

Kooperatīvus un citus līdzīgus uzņēmumus personu grupas veido, lai sasniegtu kopīgus saimnieciskos vai sociālos mērķus. Valstu tiesību akti kooperatīvu parasti definē kā sabiedrību, kura tiecas veicināt tās dalībnieku ekonomisko attīstību, veicot kopīgu uzņēmējdarbību (pašpalīdzības princips). Dalībnieku līdzdalība kooperatīvā bieži vien izpaužas kā dalībnieku akcijas, vienības vai tamlīdzīgi instrumenti, un turpmāk tiks saukta par “dalībnieku akcijām”.

| 2. | 32. SGS nosaka principus, saskaņā ar kuriem finanšu instrumentus klasificē kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu. Šie principi, it īpaši, attiecas uz tādu pārdodamu instrumentu klasifikāciju, kuri to turētājam sniedz iespēju šos instrumentus pārdot emitentam, par tiem saņemot naudas līdzekļus vai citu finanšu instrumentu. Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijām un tamlīdzīgiem instrumentiem šos principus piemērot ir sarežģīti. Daži Starptautisko grāmatvedības standartu padomes dalībnieki ir lūguši palīdzību, lai izprastu, kā 32. SGS principi ir piemērojami dalībnieku akcijām un līdzīgiem instrumentiem, kuriem ir noteiktas pazīmes, un apstākļus, kuros šīs pazīmes ietekmē instrumentu klasifikāciju kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu. |
| --- | --- |

2.

32. SGS nosaka principus, saskaņā ar kuriem finanšu instrumentus klasificē kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu. Šie principi, it īpaši, attiecas uz tādu pārdodamu instrumentu klasifikāciju, kuri to turētājam sniedz iespēju šos instrumentus pārdot emitentam, par tiem saņemot naudas līdzekļus vai citu finanšu instrumentu. Kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akcijām un tamlīdzīgiem instrumentiem šos principus piemērot ir sarežģīti. Daži Starptautisko grāmatvedības standartu padomes dalībnieki ir lūguši palīdzību, lai izprastu, kā 32. SGS principi ir piemērojami dalībnieku akcijām un līdzīgiem instrumentiem, kuriem ir noteiktas pazīmes, un apstākļus, kuros šīs pazīmes ietekmē instrumentu klasifikāciju kā finanšu saistības vai kā pašu kapitālu.

Darbības joma

| 3. | Šī interpretācija ir piemērojama finanšu instrumentiem 32. SGS darbības jomas ietvaros, tai skaitā, finanšu instrumentiem, kuri emitēti kooperatīvo uzņēmumu dalībniekiem un kuri liecina par dalībnieku līdzdalības daļu uzņēmumā. Šī interpretācija nav piemērojama finanšu instrumentiem, par kuriem norēķināsies vai var norēķināties ar uzņēmuma pašu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

3.

Šī interpretācija ir piemērojama finanšu instrumentiem 32. SGS darbības jomas ietvaros, tai skaitā, finanšu instrumentiem, kuri emitēti kooperatīvo uzņēmumu dalībniekiem un kuri liecina par dalībnieku līdzdalības daļu uzņēmumā. Šī interpretācija nav piemērojama finanšu instrumentiem, par kuriem norēķināsies vai var norēķināties ar uzņēmuma pašu kapitāla instrumentiem.

Jautājums

| 4. | Daudziem finanšu instrumentiem, tai skaitā, dalībnieku akcijām, ir pašu kapitāla pazīmes, ieskaitot balsstiesības un tiesības piedalīties dividenžu sadalē. Daži finanšu instrumenti to turētājam sniedz tiesības pieprasīt izpirkšanu ar naudu vai citu finanšu instrumentu, bet tajos var būt ietverti vai arī uz tiem var attiekties ierobežojumi attiecībā uz to, vai šie finanšu instrumenti tiks izpirkti. Kā novērtēt šos izpirkšanas noteikumus, nosakot, vai finanšu instrumenti jāklasificē kā saistības vai kā pašu kapitāls? |
| --- | --- |

4.

Daudziem finanšu instrumentiem, tai skaitā, dalībnieku akcijām, ir pašu kapitāla pazīmes, ieskaitot balsstiesības un tiesības piedalīties dividenžu sadalē. Daži finanšu instrumenti to turētājam sniedz tiesības pieprasīt izpirkšanu ar naudu vai citu finanšu instrumentu, bet tajos var būt ietverti vai arī uz tiem var attiekties ierobežojumi attiecībā uz to, vai šie finanšu instrumenti tiks izpirkti. Kā novērtēt šos izpirkšanas noteikumus, nosakot, vai finanšu instrumenti jāklasificē kā saistības vai kā pašu kapitāls?

Vienota uzskaite

| 5. | Finanšu instrumenta (tai skaitā, kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akciju) turētāja līgumiskās tiesības lūgt izpirkšanu pašas par sevi nenozīmē, ka finanšu instruments jāklasificē kā finanšu saistības. Uzņēmumam jāizvērtē visi finanšu instrumenta noteikumi un nosacījumi, lai noteiktu, vai tas klasificējams kā finanšu saistības vai kā pašu kapitāls. Šie noteikumi un nosacījumi ietver klasifikācijas dienā spēkā esošos piemērojamos vietējos tiesību aktus, noteikumus un uzņēmuma statūtus, bet neietver nākotnē sagaidāmos šo tiesību aktu, noteikumu vai statūtu grozījumus. |
| --- | --- |

5.

Finanšu instrumenta (tai skaitā, kooperatīvo uzņēmumu dalībnieku akciju) turētāja līgumiskās tiesības lūgt izpirkšanu pašas par sevi nenozīmē, ka finanšu instruments jāklasificē kā finanšu saistības. Uzņēmumam jāizvērtē visi finanšu instrumenta noteikumi un nosacījumi, lai noteiktu, vai tas klasificējams kā finanšu saistības vai kā pašu kapitāls. Šie noteikumi un nosacījumi ietver klasifikācijas dienā spēkā esošos piemērojamos vietējos tiesību aktus, noteikumus un uzņēmuma statūtus, bet neietver nākotnē sagaidāmos šo tiesību aktu, noteikumu vai statūtu grozījumus.

| 6. | Dalībnieku akcijas, kas tiktu klasificētas kā pašu kapitāls, ja dalībniekiem nebūtu tiesību lūgt to izpirkšanu, ir pašu kapitāls, ja piepildās viens no 7. vai 8. punktā aprakstītajiem nosacījumiem. Pieprasījuma noguldījumi, tai skaitā, norēķinu konti, depozītu konti un līdzīgi līgumi, kuri rodas, kad dalībnieki rīkojas kā klienti, ir uzņēmuma finanšu saistības. |
| --- | --- |

6.

Dalībnieku akcijas, kas tiktu klasificētas kā pašu kapitāls, ja dalībniekiem nebūtu tiesību lūgt to izpirkšanu, ir pašu kapitāls, ja piepildās viens no 7. vai 8. punktā aprakstītajiem nosacījumiem. Pieprasījuma noguldījumi, tai skaitā, norēķinu konti, depozītu konti un līdzīgi līgumi, kuri rodas, kad dalībnieki rīkojas kā klienti, ir uzņēmuma finanšu saistības.

| 7. | Dalībnieku akcijas ir uzskatāmas par pašu kapitālu, ja uzņēmumam ir beznosacījumu tiesības atteikt dalībnieku akciju izpirkšanu. |
| --- | --- |

7.

Dalībnieku akcijas ir uzskatāmas par pašu kapitālu, ja uzņēmumam ir beznosacījumu tiesības atteikt dalībnieku akciju izpirkšanu.

| 8. | Vietējā likumdošana, noteikumi vai uzņēmuma statūti var noteikt vairāku veidu aizliegumus attiecībā uz dalībnieku akciju izpirkšanu, piemēram, beznosacījumu aizliegumus vai aizliegumus, kuru pamatā ir likviditātes kritērijs. Ja vietējie tiesību akti, noteikumi vai uzņēmuma statūti nosaka izpirkšanas beznosacījumu aizliegumu, dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls. Tomēr vietējā likumdošana, noteikumi vai uzņēmuma statūti, kas aizliedz izpirkšanu vienīgi tad, ja piepildās (vai nepiepildās) zināmi nosacījumi, piemēram, likviditātes ierobežojumi, nenosaka, ka dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls. |
| --- | --- |

8.

Vietējā likumdošana, noteikumi vai uzņēmuma statūti var noteikt vairāku veidu aizliegumus attiecībā uz dalībnieku akciju izpirkšanu, piemēram, beznosacījumu aizliegumus vai aizliegumus, kuru pamatā ir likviditātes kritērijs. Ja vietējie tiesību akti, noteikumi vai uzņēmuma statūti nosaka izpirkšanas beznosacījumu aizliegumu, dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls. Tomēr vietējā likumdošana, noteikumi vai uzņēmuma statūti, kas aizliedz izpirkšanu vienīgi tad, ja piepildās (vai nepiepildās) zināmi nosacījumi, piemēram, likviditātes ierobežojumi, nenosaka, ka dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls.

| 9. | Beznosacījumu aizliegums var būt pilnīgs, ja ir aizliegta jebkāda veida izpirkšana. Beznosacījumu aizliegums var būt daļējs, ja tas aizliedz dalībnieku akciju izpirkšanu, ja izpirkšanas rezultātā dalībnieku akciju skaits vai dalībnieku iemaksātā akciju kapitāla summa nokristos zem noteikta līmeņa. Dalībnieku akcijas, kuras pārsniedz izpirkšanas aizliegumu, ir saistības, ja vien uzņēmumam nav beznosacījumu tiesības atteikt izpirkšanu, kā aprakstīts 7. punktā. Dažos gadījumos akciju skaits vai iemaksātā kapitāla summa, uz kuru attiecas izpirkšanas aizliegums, var pēc laika mainīties. Šādas izpirkšanas aizlieguma izmaiņas izraisa izmaiņas klasifikācijā starp finanšu saistībām un pašu kapitālu. |
| --- | --- |

9.

Beznosacījumu aizliegums var būt pilnīgs, ja ir aizliegta jebkāda veida izpirkšana. Beznosacījumu aizliegums var būt daļējs, ja tas aizliedz dalībnieku akciju izpirkšanu, ja izpirkšanas rezultātā dalībnieku akciju skaits vai dalībnieku iemaksātā akciju kapitāla summa nokristos zem noteikta līmeņa. Dalībnieku akcijas, kuras pārsniedz izpirkšanas aizliegumu, ir saistības, ja vien uzņēmumam nav beznosacījumu tiesības atteikt izpirkšanu, kā aprakstīts 7. punktā. Dažos gadījumos akciju skaits vai iemaksātā kapitāla summa, uz kuru attiecas izpirkšanas aizliegums, var pēc laika mainīties. Šādas izpirkšanas aizlieguma izmaiņas izraisa izmaiņas klasifikācijā starp finanšu saistībām un pašu kapitālu.

| 10. | Veicot sākotnējo izvērtējumu, uzņēmums novērtē savas izpirkšanas finanšu saistības pēc to patiesās vērtības. Ja dalībnieku akcijām ir izpirkšanas pazīme, uzņēmums izpirkšanas finanšu saistību patieso vērtību nosaka ne mazāku par maksimālo summu, kura izmaksājama saskaņā ar tā statūtu vai piemērojamo tiesību aktu izpirkšanas noteikumiem, diskontējot to atbilstoši pirmajai dienai, kad summas atmaksa varētu tikt pieprasīta (skatīt 3. piemēru). |
| --- | --- |

10.

Veicot sākotnējo izvērtējumu, uzņēmums novērtē savas izpirkšanas finanšu saistības pēc to patiesās vērtības. Ja dalībnieku akcijām ir izpirkšanas pazīme, uzņēmums izpirkšanas finanšu saistību patieso vērtību nosaka ne mazāku par maksimālo summu, kura izmaksājama saskaņā ar tā statūtu vai piemērojamo tiesību aktu izpirkšanas noteikumiem, diskontējot to atbilstoši pirmajai dienai, kad summas atmaksa varētu tikt pieprasīta (skatīt 3. piemēru).

| 11. | Kā noteikts 32. SGS 35. punktā, peļņas sadali kapitāla instrumentu turētājiem atzīst tieši pašu kapitālā, atskaitot no tās ienākuma nodokļa atvieglojumus. Procentu maksājumi, dividendes un cita veida atdeve attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus klasificē kā finanšu saistības, ir izmaksas neatkarīgi no tā, vai šīs izmaksātās summas juridiski tiek uzskatītas par dividendēm, procentu maksājumiem vai citiem maksājumiem. |
| --- | --- |

11.

Kā noteikts 32. SGS 35. punktā, peļņas sadali kapitāla instrumentu turētājiem atzīst tieši pašu kapitālā, atskaitot no tās ienākuma nodokļa atvieglojumus. Procentu maksājumi, dividendes un cita veida atdeve attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus klasificē kā finanšu saistības, ir izmaksas neatkarīgi no tā, vai šīs izmaksātās summas juridiski tiek uzskatītas par dividendēm, procentu maksājumiem vai citiem maksājumiem.

| 12. | Pielikumā, kurš ir vienotās uzskaites neatņemama sastāvdaļa, ir sniegti piemēri par vienotās uzskaites piemērošanu. |
| --- | --- |

12.

Pielikumā, kurš ir vienotās uzskaites neatņemama sastāvdaļa, ir sniegti piemēri par vienotās uzskaites piemērošanu.

Informācijas atklāšana

| 13. | Kad izpirkšanas aizlieguma izmaiņas izraisa klasifikācijas maiņu no finanšu saistībām uz pašu kapitālu, uzņēmums atsevišķi norāda pārklasificēto summu, laiku un iemeslu. |
| --- | --- |

13.

Kad izpirkšanas aizlieguma izmaiņas izraisa klasifikācijas maiņu no finanšu saistībām uz pašu kapitālu, uzņēmums atsevišķi norāda pārklasificēto summu, laiku un iemeslu.

Spēkā stāšanās datums

| 14. | Šīs interpretācijas spēkā stāšanās datums un pārejas prasības ir tādas pašas, kā 32. SGS (pārstrādāts 2003. gadā). Uzņēmums šo interpretāciju piemēro ar pārskata gadu, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums šo interpretāciju piemēro pārskata periodam, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tas šo faktu norāda. Šo interpretāciju piemēro retrospektīvi. |
| --- | --- |

14.

Šīs interpretācijas spēkā stāšanās datums un pārejas prasības ir tādas pašas, kā 32. SGS (pārstrādāts 2003. gadā). Uzņēmums šo interpretāciju piemēro ar pārskata gadu, kurš sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums šo interpretāciju piemēro pārskata periodam, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tas šo faktu norāda. Šo interpretāciju piemēro retrospektīvi.

Papildinājums

VIENOTAS UZSKAITES PIEMĒROŠANAS PIEMĒRI

Šis pielikums ir interpretācijas neatņemama sastāvdaļa.

| A1. | Šajā pielikumā ietverti septiņi SFPIK vienotās uzskaites piemērošanas piemēri. Piemēri nesastāda pilnīgu sarakstu; ir iespējami citi faktu modeļi. Katrā piemērā ir pieņemts, ka nav tādu citu apstākļu, kuri nav norādīti piemēra faktos un kuru dēļ finanšu instruments būtu jāklasificē kā finanšu saistības. |
| --- | --- |

A1.

Šajā pielikumā ietverti septiņi SFPIK vienotās uzskaites piemērošanas piemēri. Piemēri nesastāda pilnīgu sarakstu; ir iespējami citi faktu modeļi. Katrā piemērā ir pieņemts, ka nav tādu citu apstākļu, kuri nav norādīti piemēra faktos un kuru dēļ finanšu instruments būtu jāklasificē kā finanšu saistības.

BEZNOSACĪJUMU TIESĪBAS ATTEIKT IZPIRKŠANU (7. punkts)

1. piemērs

Fakti

| A2. | Uzņēmuma statūtos noteikts, ka izpirkšana ir vienīgi uzņēmuma lemšanas kompetencē. Statūti neparedz šīs kompetences turpmākus nosacījumus vai ierobežojumus. Uzņēmuma pastāvēšanas vēsturē tas nekad nav atteicies izpirkt dalībnieku akcijas, lai gan tā valdei ir tiesības šādi rīkoties. |
| --- | --- |

A2.

Uzņēmuma statūtos noteikts, ka izpirkšana ir vienīgi uzņēmuma lemšanas kompetencē. Statūti neparedz šīs kompetences turpmākus nosacījumus vai ierobežojumus. Uzņēmuma pastāvēšanas vēsturē tas nekad nav atteicies izpirkt dalībnieku akcijas, lai gan tā valdei ir tiesības šādi rīkoties.

Klasifikācija

| A3. | Uzņēmumam ir beznosacījumu tiesības atteikt izpirkšanu, un dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls. 32. SGS nosaka klasifikācijas principus, kuri ir balstīti uz finanšu instrumenta noteikumiem, un atzīmē, ka pagātnē veikti emitenta ziņā esoši maksājumi, vai nodoms šādus maksājumus veikt neizraisa klasifikāciju par saistībām. 32. SGS AG26. punkts nosaka, ka:
  Ja priekšrocību akcijas ir neizpērkamas, atbilstošu klasifikāciju nosaka citas tajās ietvertās tiesības. Klasifikācija pamatojas uz vienošanās būtības novērtējumu un finanšu saistību un pašu kapitāla instrumentu definīcijām. Ja peļņas sadale priekšrocību akciju turētājiem, vai nu kumulatīva vai nekumulatīva, ir emitenta ziņā, akcijas ir pašu kapitāla instrumenti. Priekšrocību akcijas klasifikāciju par pašu kapitāla instrumentu vai finanšu saistību neietekmē, piemēram:






  a) | peļņas sadales veikšanas vēsture; |
| --- | --- | --- |

A3.

Uzņēmumam ir beznosacījumu tiesības atteikt izpirkšanu, un dalībnieku akcijas ir pašu kapitāls. 32. SGS nosaka klasifikācijas principus, kuri ir balstīti uz finanšu instrumenta noteikumiem, un atzīmē, ka pagātnē veikti emitenta ziņā esoši maksājumi, vai nodoms šādus maksājumus veikt neizraisa klasifikāciju par saistībām. 32. SGS AG26. punkts nosaka, ka:

Ja priekšrocību akcijas ir neizpērkamas, atbilstošu klasifikāciju nosaka citas tajās ietvertās tiesības. Klasifikācija pamatojas uz vienošanās būtības novērtējumu un finanšu saistību un pašu kapitāla instrumentu definīcijām. Ja peļņas sadale priekšrocību akciju turētājiem, vai nu kumulatīva vai nekumulatīva, ir emitenta ziņā, akcijas ir pašu kapitāla instrumenti. Priekšrocību akcijas klasifikāciju par pašu kapitāla instrumentu vai finanšu saistību neietekmē, piemēram:

a)

peļņas sadales veikšanas vēsture;

| b) | nodoms veikt peļņas sadali nākotnē; |
| --- | --- |

b)

nodoms veikt peļņas sadali nākotnē;

| c) | iespējamā negatīvā ietekme uz emitenta parasto akciju cenu, ja peļņas sadale netiek veikta (to ierobežojumu dēļ, kuri ir dividenžu maksāšanai par parastajām akcijām, ja dividendes netiek izmaksātas par priekšrocību akcijām); |
| --- | --- |

c)

iespējamā negatīvā ietekme uz emitenta parasto akciju cenu, ja peļņas sadale netiek veikta (to ierobežojumu dēļ, kuri ir dividenžu maksāšanai par parastajām akcijām, ja dividendes netiek izmaksātas par priekšrocību akcijām);

| d) | emitenta rezervju summa; |
| --- | --- |

d)

emitenta rezervju summa;

| e) | emitenta paredzamā peļņa vai zaudējumi par pārskata periodu vai |
| --- | --- |

e)

emitenta paredzamā peļņa vai zaudējumi par pārskata periodu vai

| f) | emitenta spēja vai nespēja ietekmēt pārskata perioda peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

f)

emitenta spēja vai nespēja ietekmēt pārskata perioda peļņu vai zaudējumus.

2. piemērs

Fakti

| A4. | Uzņēmuma statūtos noteikts, ka izpirkšana ir vienīgi uzņēmuma lemšanas kompetencē. Tomēr statūtos arī noteikts, ka izpirkšanas lūgums tiek apstiprināts automātiski, ja vien uzņēmums spēj veikt maksājumus, nepārkāpjot vietējos noteikumus attiecībā uz likviditāti un rezervēm. |
| --- | --- |

A4.

Uzņēmuma statūtos noteikts, ka izpirkšana ir vienīgi uzņēmuma lemšanas kompetencē. Tomēr statūtos arī noteikts, ka izpirkšanas lūgums tiek apstiprināts automātiski, ja vien uzņēmums spēj veikt maksājumus, nepārkāpjot vietējos noteikumus attiecībā uz likviditāti un rezervēm.

Klasifikācija

| A5. | Uzņēmumam nav beznosacījumu tiesību atteikt izpirkšanu, un dalībnieku akcijas ir finanšu saistības. Iepriekš aprakstītie ierobežojumi ir balstīti uz uzņēmuma spēju segt savas saistības. Tie ierobežo izpirkšanu vienīgi tad, ja uzņēmuma stāvoklis neatbilst likviditātes vai rezervju prasībām, un vienīgi tikmēr, kamēr šāda neatbilstība pastāv. Tādējādi, saskaņā ar 32. SGS noteiktajiem principiem ierobežojumi nav pietiekami, lai finanšu instrumentus klasificētu kā pašu kapitālu. 32. SGS AG25. punkts nosaka, ka:
  Priekšrocību akcijas var tikt emitētas ar dažādām tiesībām. Nosakot, vai priekšrocību akcijas ir finanšu saistības vai pašu kapitāla instruments, emitents novērtē katrā konkrētā akcijā ietvertās tiesības, lai noteiktu, vai tām piemīt finanšu saistību pamatīpašības. Piemēram, priekšrocību akcijai, kura dod iespēju izpirkšanai noteiktā datumā vai pēc turētāja izvēles, ir finanšu saistības, jo emitentam ir pienākums nodot finanšu aktīvus akcijas turētājam. Emitenta iespējamā nespēja izpildīt pienākumu izpirkt priekšrocību akciju, kad līgumā tam ir noteikts to darīt, vai nu līdzekļu trūkuma, likumā noteiktu ierobežojumu vai nepietiekamas peļņas vai rezervju dēļ, neatbrīvo to no pienākuma. [Uzsvars pievienots] |
| --- | --- |

A5.

Uzņēmumam nav beznosacījumu tiesību atteikt izpirkšanu, un dalībnieku akcijas ir finanšu saistības. Iepriekš aprakstītie ierobežojumi ir balstīti uz uzņēmuma spēju segt savas saistības. Tie ierobežo izpirkšanu vienīgi tad, ja uzņēmuma stāvoklis neatbilst likviditātes vai rezervju prasībām, un vienīgi tikmēr, kamēr šāda neatbilstība pastāv. Tādējādi, saskaņā ar 32. SGS noteiktajiem principiem ierobežojumi nav pietiekami, lai finanšu instrumentus klasificētu kā pašu kapitālu. 32. SGS AG25. punkts nosaka, ka:

Priekšrocību akcijas var tikt emitētas ar dažādām tiesībām. Nosakot, vai priekšrocību akcijas ir finanšu saistības vai pašu kapitāla instruments, emitents novērtē katrā konkrētā akcijā ietvertās tiesības, lai noteiktu, vai tām piemīt finanšu saistību pamatīpašības. Piemēram, priekšrocību akcijai, kura dod iespēju izpirkšanai noteiktā datumā vai pēc turētāja izvēles, ir finanšu saistības, jo emitentam ir pienākums nodot finanšu aktīvus akcijas turētājam. Emitenta iespējamā nespēja izpildīt pienākumu izpirkt priekšrocību akciju, kad līgumā tam ir noteikts to darīt, vai nu līdzekļu trūkuma, likumā noteiktu ierobežojumu vai nepietiekamas peļņas vai rezervju dēļ, neatbrīvo to no pienākuma. [Uzsvars pievienots]

IZPIRKŠANAS AIZLIEGUMI (8. un 9. punkts)

3. piemērs

Fakti

| A6. | Kooperatīvs uzņēmums saviem dalībniekiem iepriekš dažādos datumos un par dažādām summām ir emitējis akcijas:






  a) | 20x1. gada 1. janvārī 100 000 akcijas par 10 NV gabalā (1 000 000 NV); |
| --- | --- | --- |

A6.

Kooperatīvs uzņēmums saviem dalībniekiem iepriekš dažādos datumos un par dažādām summām ir emitējis akcijas:

a)

20x1. gada 1. janvārī 100 000 akcijas par 10 NV gabalā (1 000 000 NV);

| b) | 20x2. gada 1. janvārī 100 000 akcijas par 20 NV gabalā (papildus 2 000 000 NV, līdz ar to emitēto akciju kopsumma ir 3 000 000 NV). |
| --- | --- |

b)

20x2. gada 1. janvārī 100 000 akcijas par 20 NV gabalā (papildus 2 000 000 NV, līdz ar to emitēto akciju kopsumma ir 3 000 000 NV).

Akcijas ir izpērkamas pēc pieprasījuma par summu, par kādu tās ir emitētas.

| A7. | Uzņēmuma statūtos ir noteikts, ka kumulatīvā izpirkšana nevar pārsniegt 20 procentus no tā dalībnieku jebkad lielākā neapmaksāto akciju skaita. 20x2. gada 31. decembrī uzņēmumam ir 200 000 neapmaksātu akciju, kas ir augstākais dalībnieku jebkad neapmaksāto akciju skaits, un iepriekš akciju izpirkšana nav notikusi. 20x3. gada 1. janvārī uzņēmums veic grozījumus savos statūtos un palielina kumulatīvās izpirkšanas pieļaujamo līmeni līdz 25 procentiem no tās dalībnieku jebkad lielākā neapmaksāto akciju skaita. |
| --- | --- |

A7.

Uzņēmuma statūtos ir noteikts, ka kumulatīvā izpirkšana nevar pārsniegt 20 procentus no tā dalībnieku jebkad lielākā neapmaksāto akciju skaita. 20x2. gada 31. decembrī uzņēmumam ir 200 000 neapmaksātu akciju, kas ir augstākais dalībnieku jebkad neapmaksāto akciju skaits, un iepriekš akciju izpirkšana nav notikusi. 20x3. gada 1. janvārī uzņēmums veic grozījumus savos statūtos un palielina kumulatīvās izpirkšanas pieļaujamo līmeni līdz 25 procentiem no tās dalībnieku jebkad lielākā neapmaksāto akciju skaita.

Klasifikācija

Pirms statūtu grozījumiem

| A8. | Dalībnieku akcijas, kuras pārsniedz izpirkšanas aizliegumu, ir finanšu saistības. Kooperatīvais uzņēmums šīs finanšu saistības novērtē pēc to patiesās vērtības sākotnējās atzīšanas brīdī. Tā kā šīs akcijas ir izpērkamas pēc pieprasījuma, kooperatīvais uzņēmums šādu finanšu saistību patieso vērtību nosaka saskaņā ar 39. SGS 49. punktu, kurš nosaka, ka: “Finanšu saistību posteņa patiesā vērtība ar pieprasījuma pazīmēm (piemēram, pieprasījuma depozīts) nav mazāka kā pēc pieprasījuma izmaksājamā summa [..]” Līdz ar to kooperatīvais uzņēmums kā finanšu saistības klasificē maksimālo pēc pieprasījuma izmaksājamo summu saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

A8.

Dalībnieku akcijas, kuras pārsniedz izpirkšanas aizliegumu, ir finanšu saistības. Kooperatīvais uzņēmums šīs finanšu saistības novērtē pēc to patiesās vērtības sākotnējās atzīšanas brīdī. Tā kā šīs akcijas ir izpērkamas pēc pieprasījuma, kooperatīvais uzņēmums šādu finanšu saistību patieso vērtību nosaka saskaņā ar 39. SGS 49. punktu, kurš nosaka, ka: “Finanšu saistību posteņa patiesā vērtība ar pieprasījuma pazīmēm (piemēram, pieprasījuma depozīts) nav mazāka kā pēc pieprasījuma izmaksājamā summa [..]” Līdz ar to kooperatīvais uzņēmums kā finanšu saistības klasificē maksimālo pēc pieprasījuma izmaksājamo summu saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem.

| A9. | 20x1. gada 1. janvārī saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem izmaksājamā maksimālā summa ir 20 000 akcijas par 10 NV katra, un līdz ar to uzņēmums 200 000 NV klasificē kā finanšu saistības un 800 000 NV kā pašu kapitālu. Tomēr 20x2. gada 1. janvārī, tā kā notiek jauna akciju emisija par 20 NV, maksimālā izmaksājamā summa saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem palielinās līdz 40 000 akcijām par 20 NV. Papildu akciju emisija par 20 NV izraisa jaunas saistības, kuras to sākotnējās atzīšanas brīdī novērtē pēc to patiesās vērtības. Pēc šo akciju emisijas saistības sastāda 20 procentus no kopējām emitētajām akcijām (200 000), kuras novērtētas par 20 NV, jeb 800 000 NV. Tādēļ jāatzīst papildu saistības 600 000 NV apmērā. Šajā piemērā guvumi vai zaudējumi netiek atzīti. Līdz ar to uzņēmums tagad klasificē 800 000 NV kā finanšu saistības un 2 200 000 NV kā pašu kapitālu. Šajā piemērā pieņemts, ka laikposmā no 20x1. gada 1. janvāra līdz 20x2. gada 31. decembrim šīs summas nemainās. |
| --- | --- |

A9.

20x1. gada 1. janvārī saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem izmaksājamā maksimālā summa ir 20 000 akcijas par 10 NV katra, un līdz ar to uzņēmums 200 000 NV klasificē kā finanšu saistības un 800 000 NV kā pašu kapitālu. Tomēr 20x2. gada 1. janvārī, tā kā notiek jauna akciju emisija par 20 NV, maksimālā izmaksājamā summa saskaņā ar izpirkšanas noteikumiem palielinās līdz 40 000 akcijām par 20 NV. Papildu akciju emisija par 20 NV izraisa jaunas saistības, kuras to sākotnējās atzīšanas brīdī novērtē pēc to patiesās vērtības. Pēc šo akciju emisijas saistības sastāda 20 procentus no kopējām emitētajām akcijām (200 000), kuras novērtētas par 20 NV, jeb 800 000 NV. Tādēļ jāatzīst papildu saistības 600 000 NV apmērā. Šajā piemērā guvumi vai zaudējumi netiek atzīti. Līdz ar to uzņēmums tagad klasificē 800 000 NV kā finanšu saistības un 2 200 000 NV kā pašu kapitālu. Šajā piemērā pieņemts, ka laikposmā no 20x1. gada 1. janvāra līdz 20x2. gada 31. decembrim šīs summas nemainās.

Pēc statūtu grozījumiem

| A10. | Pēc izmaiņām statūtos kooperatīvajam uzņēmumam var pieprasīt izpirkt maksimāli 25 procentus tā neapmaksāto akciju jeb maksimāli 50 000 akcijas par 20 NV. Līdz ar to 20x3. gada 1. janvārī kooperatīvais uzņēmums kā finanšu saistības klasificē summu 1 000 000 NV apmērā, kuru veido pēc izpirkšanas noteikumiem maksimālā pēc pieprasījuma izmaksājamā summa, kura noteikta saskaņā ar 39. SGS 49. punkta noteikumiem. Tādēļ tas 20x3. gada 1. janvārī pārnes 200 000 NV lielu summu no pašu kapitāla uz finanšu saistībām, 2 000 000 NV summu atstājot klasificētu kā pašu kapitāls. Šajā piemērā uzņēmums pārnešanas rezultātā neatzīst guvumus vai zaudējumus. |
| --- | --- |

A10.

Pēc izmaiņām statūtos kooperatīvajam uzņēmumam var pieprasīt izpirkt maksimāli 25 procentus tā neapmaksāto akciju jeb maksimāli 50 000 akcijas par 20 NV. Līdz ar to 20x3. gada 1. janvārī kooperatīvais uzņēmums kā finanšu saistības klasificē summu 1 000 000 NV apmērā, kuru veido pēc izpirkšanas noteikumiem maksimālā pēc pieprasījuma izmaksājamā summa, kura noteikta saskaņā ar 39. SGS 49. punkta noteikumiem. Tādēļ tas 20x3. gada 1. janvārī pārnes 200 000 NV lielu summu no pašu kapitāla uz finanšu saistībām, 2 000 000 NV summu atstājot klasificētu kā pašu kapitāls. Šajā piemērā uzņēmums pārnešanas rezultātā neatzīst guvumus vai zaudējumus.

4. piemērs

Fakti

| A11. | Kooperatīvu darbību reglamentējošie vietējie tiesību akti vai uzņēmuma statūta noteikumi liedz uzņēmumam izpirkt dalībnieku akcijas, ja to izpirkšanas rezultātā tas samazinātu dalībnieku akciju iemaksāto kapitālu zem 75 procentiem no dalībnieku akciju iemaksātā kapitāla lielākās summas. Konkrētam kooperatīvam lielākā summa ir 1 000 000 NV. Bilances datumā iemaksātā kapitāla atlikums ir 900 000 NV. |
| --- | --- |

A11.

Kooperatīvu darbību reglamentējošie vietējie tiesību akti vai uzņēmuma statūta noteikumi liedz uzņēmumam izpirkt dalībnieku akcijas, ja to izpirkšanas rezultātā tas samazinātu dalībnieku akciju iemaksāto kapitālu zem 75 procentiem no dalībnieku akciju iemaksātā kapitāla lielākās summas. Konkrētam kooperatīvam lielākā summa ir 1 000 000 NV. Bilances datumā iemaksātā kapitāla atlikums ir 900 000 NV.

Klasifikācija

| A12. | Šajā gadījumā 750 000 NV būtu jāklasificē kā pašu kapitāls, un 150 000 NV būtu jāklasificē kā finanšu saistības. Papildus iepriekš citētajiem punktiem 32. SGS 18. punkta (b) apakšpunkta daļa nosaka, ka:
  ... finanšu instruments, kas turētājam dod tiesības to pārdot emitentam par naudu vai citu finanšu aktīvu (“pārdodamais instruments”), ir finanšu saistības. Tas tā ir pat tad, ja naudas vai citu finanšu aktīvu summu nosaka, pamatojoties uz indeksu vai citu posteni, kam ir potenciāls palielināties vai samazināties, vai kad pārdodamā instrumenta juridiskā forma turētājam dod tiesības uz atlikušo līdzdalību emitenta aktīvos. Iespēja turētājam pārdot instrumentu emitentam par naudu vai citu finanšu aktīvu nozīmē, ka pārdodamais instruments atbilst finanšu saistību definīcijai. |
| --- | --- |

A12.

Šajā gadījumā 750 000 NV būtu jāklasificē kā pašu kapitāls, un 150 000 NV būtu jāklasificē kā finanšu saistības. Papildus iepriekš citētajiem punktiem 32. SGS 18. punkta (b) apakšpunkta daļa nosaka, ka:

... finanšu instruments, kas turētājam dod tiesības to pārdot emitentam par naudu vai citu finanšu aktīvu (“pārdodamais instruments”), ir finanšu saistības. Tas tā ir pat tad, ja naudas vai citu finanšu aktīvu summu nosaka, pamatojoties uz indeksu vai citu posteni, kam ir potenciāls palielināties vai samazināties, vai kad pārdodamā instrumenta juridiskā forma turētājam dod tiesības uz atlikušo līdzdalību emitenta aktīvos. Iespēja turētājam pārdot instrumentu emitentam par naudu vai citu finanšu aktīvu nozīmē, ka pārdodamais instruments atbilst finanšu saistību definīcijai.

| A13. | Šajā piemērā aprakstītais izpirkšanas aizliegums atšķiras no ierobežojumiem, kuri aprakstīti 32. SGS 19. un AG25. punktā. Šie ierobežojumi attiecas uz uzņēmuma spēju apmaksāt finanšu saistību maksājamo summu, t.i. tie liedz saistību apmaksu vienīgi tad, ja piepildās norādītie nosacījumi. Turpretim šajā piemērā aprakstīts beznosacījumu aizliegums izpirkšanai, kuras apmērs pārsniedz norādītu summu, neatkarīgi no uzņēmuma spējas izpirkt dalībnieku akcijas (piemēram, ņemot vērā tā naudas resursus, peļņu vai sadalāmās rezerves). Faktiski izpirkšanas aizliegums liedz uzņēmumam veidot finanšu saistības, lai izpirktu summu, kas pārsniedz norādīto iemaksātā kapitāla summu. Tādēļ akciju daļa, uz kuru attiecināms izpirkšanas aizliegums, neveido finanšu saistības. Lai gan katra dalībnieka akcijas var izpirkt individuāli, daļu kopējo neapmaksāto akciju nevar izpirkt nekādos apstākļos, ja vien uzņēmums netiek likvidēts. |
| --- | --- |

A13.

Šajā piemērā aprakstītais izpirkšanas aizliegums atšķiras no ierobežojumiem, kuri aprakstīti 32. SGS 19. un AG25. punktā. Šie ierobežojumi attiecas uz uzņēmuma spēju apmaksāt finanšu saistību maksājamo summu, t.i. tie liedz saistību apmaksu vienīgi tad, ja piepildās norādītie nosacījumi. Turpretim šajā piemērā aprakstīts beznosacījumu aizliegums izpirkšanai, kuras apmērs pārsniedz norādītu summu, neatkarīgi no uzņēmuma spējas izpirkt dalībnieku akcijas (piemēram, ņemot vērā tā naudas resursus, peļņu vai sadalāmās rezerves). Faktiski izpirkšanas aizliegums liedz uzņēmumam veidot finanšu saistības, lai izpirktu summu, kas pārsniedz norādīto iemaksātā kapitāla summu. Tādēļ akciju daļa, uz kuru attiecināms izpirkšanas aizliegums, neveido finanšu saistības. Lai gan katra dalībnieka akcijas var izpirkt individuāli, daļu kopējo neapmaksāto akciju nevar izpirkt nekādos apstākļos, ja vien uzņēmums netiek likvidēts.

5. piemērs

Fakti

| A14. | Šā piemēra fakti ir tādi paši, kādi noteikti 4. piemēram. Turklāt bilances datumā vietējā jurisdikcijā noteiktās likviditātes prasības liedz uzņēmumam izpirkt dalībnieku akcijas, ja vien tā rīcībā esošie naudas līdzekļi un īstermiņa ieguldījumi nepārsniedz kādu norādītu summu. Šo likviditātes prasību rezultātā bilances datumā uzņēmums dalībnieku akciju izpirkšanas mērķiem nevar izmaksāt vairāk par 50 000 NV. |
| --- | --- |

A14.

Šā piemēra fakti ir tādi paši, kādi noteikti 4. piemēram. Turklāt bilances datumā vietējā jurisdikcijā noteiktās likviditātes prasības liedz uzņēmumam izpirkt dalībnieku akcijas, ja vien tā rīcībā esošie naudas līdzekļi un īstermiņa ieguldījumi nepārsniedz kādu norādītu summu. Šo likviditātes prasību rezultātā bilances datumā uzņēmums dalībnieku akciju izpirkšanas mērķiem nevar izmaksāt vairāk par 50 000 NV.

Klasifikācija

| A15. | Tāpat kā 4. piemērā, uzņēmums 750 000 NV klasificē kā pašu kapitālu un 150 000 NV kā finanšu saistības. Tā jārīkojas tādēļ, ka summa, kura klasificēta kā saistības, ir balstīta uz uzņēmuma beznosacījumu tiesībām atteikt izpirkšanu un nevis uz nosacītiem ierobežojumiem, kuri liedz izpirkšanu vienīgi tad, ja nepiepildās likviditātes vai citi nosacījumi, un vienīgi līdz nosacījumu piepildīšanās brīdim. Šajā gadījumā piemērojami 32. SGS 19. un AG25. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

A15.

Tāpat kā 4. piemērā, uzņēmums 750 000 NV klasificē kā pašu kapitālu un 150 000 NV kā finanšu saistības. Tā jārīkojas tādēļ, ka summa, kura klasificēta kā saistības, ir balstīta uz uzņēmuma beznosacījumu tiesībām atteikt izpirkšanu un nevis uz nosacītiem ierobežojumiem, kuri liedz izpirkšanu vienīgi tad, ja nepiepildās likviditātes vai citi nosacījumi, un vienīgi līdz nosacījumu piepildīšanās brīdim. Šajā gadījumā piemērojami 32. SGS 19. un AG25. punkta noteikumi.

6. piemērs

Fakti

| A16. | Uzņēmuma statūti tam liedz izpirkt dalībnieku akcijas, izņemot tādā apmērā, kādā saņemti ieņēmumi no dalībnieku papildus akciju emisijas jauniem vai esošajiem dalībniekiem iepriekšējo trīs gadu gaitā. Akciju izpirkšanai, kuru dalībnieki ir pieprasījuši, izmantojami no dalībnieku akciju emisijas gūtie ieņēmumi. Trīs iepriekšējo gadu laikā ieņēmumi no dalībnieku akciju emisijas ir sastādījuši 12 000 NV, un dalībnieku akcijas nav izpirktas. |
| --- | --- |

A16.

Uzņēmuma statūti tam liedz izpirkt dalībnieku akcijas, izņemot tādā apmērā, kādā saņemti ieņēmumi no dalībnieku papildus akciju emisijas jauniem vai esošajiem dalībniekiem iepriekšējo trīs gadu gaitā. Akciju izpirkšanai, kuru dalībnieki ir pieprasījuši, izmantojami no dalībnieku akciju emisijas gūtie ieņēmumi. Trīs iepriekšējo gadu laikā ieņēmumi no dalībnieku akciju emisijas ir sastādījuši 12 000 NV, un dalībnieku akcijas nav izpirktas.

Klasifikācija

| A17. | Uzņēmums 12 000 NV no dalībnieku akcijām klasificē kā finanšu saistības. Atbilstoši 4. piemērā aprakstītajiem slēdzieniem dalībnieku akcijas, uz kurām attiecas izpirkšanas beznosacījumu aizliegums, nav finanšu saistības. Šāds beznosacījumu aizliegums attiecas uz summu, kas ir vienāda ar ieņēmumiem no akcijām, kuras emitētas pirms iepriekšējiem trim gadiem, un līdz ar to šī summa klasificējama kā pašu kapitāls. Tomēr uz summu, kura ir vienāda ar ieņēmumiem no iepriekšējos trijos gados emitētajām akcijām, izpirkšanas beznosacījumu aizliegums neattiecas. Līdz ar to ieņēmumi no dalībnieku akciju emisijas iepriekšējos trijos gados sastāda finanšu saistības līdz brīdim, kad tos vairs nevar izmantot dalībnieku akciju izpirkšanai. Tā rezultātā uzņēmumam ir finanšu saistības, kuras ir vienādas ar ienākumiem no iepriekšējos trijos gados emitētajām akcijām, no kuriem atskaitīti šajā periodā notikušie izpirkšanas gadījumi. |
| --- | --- |

A17.

Uzņēmums 12 000 NV no dalībnieku akcijām klasificē kā finanšu saistības. Atbilstoši 4. piemērā aprakstītajiem slēdzieniem dalībnieku akcijas, uz kurām attiecas izpirkšanas beznosacījumu aizliegums, nav finanšu saistības. Šāds beznosacījumu aizliegums attiecas uz summu, kas ir vienāda ar ieņēmumiem no akcijām, kuras emitētas pirms iepriekšējiem trim gadiem, un līdz ar to šī summa klasificējama kā pašu kapitāls. Tomēr uz summu, kura ir vienāda ar ieņēmumiem no iepriekšējos trijos gados emitētajām akcijām, izpirkšanas beznosacījumu aizliegums neattiecas. Līdz ar to ieņēmumi no dalībnieku akciju emisijas iepriekšējos trijos gados sastāda finanšu saistības līdz brīdim, kad tos vairs nevar izmantot dalībnieku akciju izpirkšanai. Tā rezultātā uzņēmumam ir finanšu saistības, kuras ir vienādas ar ienākumiem no iepriekšējos trijos gados emitētajām akcijām, no kuriem atskaitīti šajā periodā notikušie izpirkšanas gadījumi.

7. piemērs

Fakti

| A18. | Uzņēmums ir kooperatīva banka. Kooperatīvo banku darbību reglamentējošie vietējie tiesību akti nosaka, ka vismaz 50 procentiem uzņēmuma kopējo “neapmaksāto saistību” (noteikumos definēts termins, kurš ietver dalībnieku akciju kontus) jābūt dalībnieku iemaksātā kapitāla formā. Šī noteikuma rezultātā, ja visas kooperatīva neapmaksātās saistības ir dalībnieku akciju veidā, tas var izpirkt tās visas. 20x1. gada 31. decembrī uzņēmumam kopumā ir neapmaksātas saistības 200 000 NV apmērā, no kurām 125 000 NV sastāda dalībnieku akciju konti. Dalībnieku akciju kontu noteikumi to turētājam ļauj tās pēc pieprasījuma izpirkt, un uzņēmuma statūtos izpirkšanai ierobežojumi nav noteikti. |
| --- | --- |

A18.

Uzņēmums ir kooperatīva banka. Kooperatīvo banku darbību reglamentējošie vietējie tiesību akti nosaka, ka vismaz 50 procentiem uzņēmuma kopējo “neapmaksāto saistību” (noteikumos definēts termins, kurš ietver dalībnieku akciju kontus) jābūt dalībnieku iemaksātā kapitāla formā. Šī noteikuma rezultātā, ja visas kooperatīva neapmaksātās saistības ir dalībnieku akciju veidā, tas var izpirkt tās visas. 20x1. gada 31. decembrī uzņēmumam kopumā ir neapmaksātas saistības 200 000 NV apmērā, no kurām 125 000 NV sastāda dalībnieku akciju konti. Dalībnieku akciju kontu noteikumi to turētājam ļauj tās pēc pieprasījuma izpirkt, un uzņēmuma statūtos izpirkšanai ierobežojumi nav noteikti.

Klasifikācija

| A19. | Šajā piemērā dalībnieku akcijas tiek klasificētas kā finanšu saistības. Izpirkšanas aizliegums ir līdzīgs ierobežojumiem, kuri aprakstīti 32. SGS 19. un AG25. punktā. Šis ierobežojums ir attiecināms uz uzņēmuma spēju apmaksāt finanšu saistību maksājamo summu, t.i. tie liedz saistību apmaksu vienīgi tad, ja piepildās norādītie nosacījumi. Tas nozīmē, ka uzņēmumam var pieprasīt izpirkt visu dalībnieku akciju apmēru (125 000 NV), ja tas ir apmaksājis visas citas savas saistības (75 000 NV). Līdz ar to izpirkšanas aizliegums neliedz uzņēmumam veidot finanšu saistības, lai izpirktu summu, kas pārsniedz norādīto dalībnieku akciju skaitu vai iemaksātā kapitāla summu. Tas ļauj uzņēmumam tikai atlikt izpirkšanu, līdz piepildās kāds apstāklis, t.i. līdz citu saistību atmaksas brīdim. Šajā piemērā uz dalībnieku akcijām nav attiecināms izpirkšanas beznosacījumu aizliegums, un līdz ar to tās klasificē kā finanšu saistības. |
| --- | --- |

A19.

Šajā piemērā dalībnieku akcijas tiek klasificētas kā finanšu saistības. Izpirkšanas aizliegums ir līdzīgs ierobežojumiem, kuri aprakstīti 32. SGS 19. un AG25. punktā. Šis ierobežojums ir attiecināms uz uzņēmuma spēju apmaksāt finanšu saistību maksājamo summu, t.i. tie liedz saistību apmaksu vienīgi tad, ja piepildās norādītie nosacījumi. Tas nozīmē, ka uzņēmumam var pieprasīt izpirkt visu dalībnieku akciju apmēru (125 000 NV), ja tas ir apmaksājis visas citas savas saistības (75 000 NV). Līdz ar to izpirkšanas aizliegums neliedz uzņēmumam veidot finanšu saistības, lai izpirktu summu, kas pārsniedz norādīto dalībnieku akciju skaitu vai iemaksātā kapitāla summu. Tas ļauj uzņēmumam tikai atlikt izpirkšanu, līdz piepildās kāds apstāklis, t.i. līdz citu saistību atmaksas brīdim. Šajā piemērā uz dalībnieku akcijām nav attiecināms izpirkšanas beznosacījumu aizliegums, un līdz ar to tās klasificē kā finanšu saistības.

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1074/2005

(2005. gada 7. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai saskaņotu Kopienas platībatkarīgā atbalsta sistēmu visās lauksaimniecības nozarēs, jāgroza vīna nozarei piemērojamie noteikumi attiecībā uz pielaidi, ko piemēro vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidošanai. |
| --- | --- |

(1)

Lai saskaņotu Kopienas platībatkarīgā atbalsta sistēmu visās lauksaimniecības nozarēs, jāgroza vīna nozarei piemērojamie noteikumi attiecībā uz pielaidi, ko piemēro vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidošanai.

| (2) | Šis grozījums radīs lielu administratīvā darba slodzi. Ņemot vērā to, ka vīna gads katru gadu sākas 1. augustā, šīs regulas piemērošana attiecībā uz apstiprinātajiem atbalsta pieprasījumiem jāparedz no 2005. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(2)

Šis grozījums radīs lielu administratīvā darba slodzi. Ņemot vērā to, ka vīna gads katru gadu sākas 1. augustā, šīs regulas piemērošana attiecībā uz apstiprinātajiem atbalsta pieprasījumiem jāparedz no 2005. gada 1. augusta.

| (3) | Ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1227/2000 (2) 16. un 17. pantu paredz pārstrukturēšanas un pārveidošanas finansējuma shēmas noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1227/2000 (2) 16. un 17. pantu paredz pārstrukturēšanas un pārveidošanas finansējuma shēmas noteikumus.

| (4) | Attiecībā uz 2005. finanšu gadu līdzekļi dalībvalstīm ir asignēti ar Komisijas 2004. gada 6. oktobra Lēmumu 2004/687/EK, ar ko 2004./2005. gada ražai tiek noteikts sākotnējo finansiālo asignējumu sadalījums dalībvalstīm par noteiktu hektāru skaitu, ņemot vērā vīna dārzu restrukturizāciju un konversiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999 (3). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2005. finanšu gadu līdzekļi dalībvalstīm ir asignēti ar Komisijas 2004. gada 6. oktobra Lēmumu 2004/687/EK, ar ko 2004./2005. gada ražai tiek noteikts sākotnējo finansiālo asignējumu sadalījums dalībvalstīm par noteiktu hektāru skaitu, ņemot vērā vīna dārzu restrukturizāciju un konversiju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999 (3).

| (5) | Ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. un 17. pantu jo īpaši paredzēts tas, ka dalībvalstij piešķirtās apropriācijas, attiecībā uz kurām līdz 30. jūnijam izdevumi nav nedz radušies, nedz tikuši apstiprināti, atkārtoti piešķir dalībvalstīm, kuru faktisko un apstiprināto izdevumu apjoms atbilst piešķirtā pabalsta apjomam. Turklāt ir paredzēts samazināt dalībvalstīm piešķirto summu attiecībā uz nākamo finanšu gadu, ja līdz 30. jūnijam dalībvalstu faktisko izdevumu apjoms ir mazāks nekā 75 % no sākotnējā asignējuma. |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. un 17. pantu jo īpaši paredzēts tas, ka dalībvalstij piešķirtās apropriācijas, attiecībā uz kurām līdz 30. jūnijam izdevumi nav nedz radušies, nedz tikuši apstiprināti, atkārtoti piešķir dalībvalstīm, kuru faktisko un apstiprināto izdevumu apjoms atbilst piešķirtā pabalsta apjomam. Turklāt ir paredzēts samazināt dalībvalstīm piešķirto summu attiecībā uz nākamo finanšu gadu, ja līdz 30. jūnijam dalībvalstu faktisko izdevumu apjoms ir mazāks nekā 75 % no sākotnējā asignējuma.

| (6) | Atsevišķām dalībvalstīm, kuras 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu, ir radušās grūtības šā režīma ieviešanā. Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. un 17. pantā paredzēto noteikumu piemērošana ievērojami samazinātu apropriācijas, kas šīm dalībvalstīm ir pieejamas pārstrukturēšanai un pārveidošanai kārtējā un nākamajā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķām dalībvalstīm, kuras 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu, ir radušās grūtības šā režīma ieviešanā. Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. un 17. pantā paredzēto noteikumu piemērošana ievērojami samazinātu apropriācijas, kas šīm dalībvalstīm ir pieejamas pārstrukturēšanai un pārveidošanai kārtējā un nākamajā finanšu gadā.

| (7) | Tādēļ pagaidām un attiecībā uz 2004./2005. gadu ir jāatsakās no šāda ievērojama samazinājuma, pienācīgā apmērā paredzot apropriāciju, attiecībā uz kurām līdz 2005. gada 30. jūnijam izdevumi nav nedz radušies, nedz tikuši apstiprināti izdevumi, atkārtotu piešķiršanu dalībvalstīm, kas minētajā dienā vēl nav pilnībā izlietojušas piešķirtos līdzekļus un kas 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ pagaidām un attiecībā uz 2004./2005. gadu ir jāatsakās no šāda ievērojama samazinājuma, pienācīgā apmērā paredzot apropriāciju, attiecībā uz kurām līdz 2005. gada 30. jūnijam izdevumi nav nedz radušies, nedz tikuši apstiprināti izdevumi, atkārtotu piešķiršanu dalībvalstīm, kas minētajā dienā vēl nav pilnībā izlietojušas piešķirtos līdzekļus un kas 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu.

| (8) | Līdzīgs noteikums tika ieviests 2001. gadā, kad vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu piemēroja pirmoreiz. Ņemot vērā to, ka mērogs pasākumiem, ko uzsākušas dalībvalstis, kuras 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro šo shēmu, ir lielāks nekā atsevišķām dalībvalstīm 2000./2001. gadā, apropriāciju atkārtotajā piešķiršanā jānosaka augstāks līmenis nekā tas, ko piemēroja 2001. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Līdzīgs noteikums tika ieviests 2001. gadā, kad vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu piemēroja pirmoreiz. Ņemot vērā to, ka mērogs pasākumiem, ko uzsākušas dalībvalstis, kuras 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro šo shēmu, ir lielāks nekā atsevišķām dalībvalstīm 2000./2001. gadā, apropriāciju atkārtotajā piešķiršanā jānosaka augstāks līmenis nekā tas, ko piemēroja 2001. gadā.

| (9) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1227/2000. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1227/2000.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1227/2000 groza šādi.

| 1) | Regulas 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Pārbaudot attiecīgās platības, saistībā ar šo pantu ir atļauta 5 % pielaide.
  Pirmajā daļā paredzēto pielaides robežu nepiemēro attiecībā uz atbalsta maksājumiem.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Pārbaudot attiecīgās platības, saistībā ar šo pantu ir atļauta 5 % pielaide.

Pirmajā daļā paredzēto pielaides robežu nepiemēro attiecībā uz atbalsta maksājumiem.”

| 2) | Regulas 15.a panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Pārbaudot attiecīgās platības, saistībā ar šo pantu ir atļauta 5 % pielaide.
  Pirmajā daļā paredzēto pielaides robežu nepiemēro attiecībā uz atbalsta maksājumiem.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 15.a panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Pārbaudot attiecīgās platības, saistībā ar šo pantu ir atļauta 5 % pielaide.

Pirmajā daļā paredzēto pielaides robežu nepiemēro attiecībā uz atbalsta maksājumiem.”

| 3) | Regulas (EK) Nr. 1227/2000 17. pantam pievieno šādu 9. punktu:
  “9.   Attiecībā uz 2005. finanšu gadu:






  a) | ikviena dalībvalsts, kura 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu un saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu paziņo Komisijai summu, kas ir mazāka nekā 90 % no līdzekļu asignējuma, kurš piešķirts saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/687/EK (4), vēlākais līdz 2005. gada 10. jūlijam attiecībā uz 2005. finanšu gada izdevumiem var nosūtīt Komisijai nākamā finansējuma pieteikumu papildu tai summai, kas ir paziņota Komisijai atbilstīgi 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktam un nepārsniedz 90 % no līdzekļu asignējuma, kurš tai piešķirts saskaņā ar Lēmumu 2004/687/EK; |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas (EK) Nr. 1227/2000 17. pantam pievieno šādu 9. punktu:

“9.   Attiecībā uz 2005. finanšu gadu:

a)

ikviena dalībvalsts, kura 2004./2005. gadā pirmo reizi piemēro pārstrukturēšanas un pārveidošanas shēmu un saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu paziņo Komisijai summu, kas ir mazāka nekā 90 % no līdzekļu asignējuma, kurš piešķirts saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/687/EK (4), vēlākais līdz 2005. gada 10. jūlijam attiecībā uz 2005. finanšu gada izdevumiem var nosūtīt Komisijai nākamā finansējuma pieteikumu papildu tai summai, kas ir paziņota Komisijai atbilstīgi 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktam un nepārsniedz 90 % no līdzekļu asignējuma, kurš tai piešķirts saskaņā ar Lēmumu 2004/687/EK;

| b) | nākamā finansējuma pieteikumi, ko dalībvalstis nosūta Komisijai saskaņā ar 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu un kas nav minēti šā punkta a) apakšpunktā, tiek pieņemti proporcionāli apropriāciju pieejamībai pēc tam, kad attiecībā uz visām dalībvalstīm ir atskaitītas gan saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu paziņotās un apstiprinātās summas, gan saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu apstiprināto līdzekļu kopsumma; |
| --- | --- |

b)

nākamā finansējuma pieteikumi, ko dalībvalstis nosūta Komisijai saskaņā ar 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu un kas nav minēti šā punkta a) apakšpunktā, tiek pieņemti proporcionāli apropriāciju pieejamībai pēc tam, kad attiecībā uz visām dalībvalstīm ir atskaitītas gan saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu paziņotās un apstiprinātās summas, gan saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu apstiprināto līdzekļu kopsumma;

| c) | Komisija iespējami drīz paziņo visām dalībvalstīm to galīgos asignējumus attiecībā uz 2005. finanšu gadu. |
| --- | --- |

c)

Komisija iespējami drīz paziņo visām dalībvalstīm to galīgos asignējumus attiecībā uz 2005. finanšu gadu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 1) un 2) punktu piemēro attiecībā uz apstiprinātajiem atbalsta pieteikumiem no 2005. gada 1. augusta.

Regulas 1. panta 3) punktu piemēro no 2005. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1389/2004 (OV L 255, 31.7.2004., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 313, 12.10.2004., 23. lpp.

3

(4)  OV L 313, 12.10.2004., 23. lpp.”.

4

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1075/2005

(2005. gada 7. jūlijs)

par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2001 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 attiecībā uz vīna nozares produktu tirdzniecību ar trešajām valstīm (1), un jo īpaši tās 7. pantu un 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 63. panta 7. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna nozares tirgus kopējo organizāciju (2), eksporta kompensācijas attiecībā uz vīna nozares produktiem piešķir vienīgi daudzumiem un izdevumiem, ko aptver lauksaimniecības līgums, kas parakstīts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 63. panta 7. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna nozares tirgus kopējo organizāciju (2), eksporta kompensācijas attiecībā uz vīna nozares produktiem piešķir vienīgi daudzumiem un izdevumiem, ko aptver lauksaimniecības līgums, kas parakstīts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. punktā paredzēti apstākļi, kādos Komisija var noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu to, ka tiek pārsniegts paredzētais daudzums vai pieejamais budžets saskaņā ar šo līgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. punktā paredzēti apstākļi, kādos Komisija var noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu to, ka tiek pārsniegts paredzētais daudzums vai pieejamais budžets saskaņā ar šo līgumu.

| (3) | Pamatojoties uz 2005. gada 6. jūlijā Komisijai pieejamo informāciju par izvešanas atļauju pieteikumiem, daudzums, kas joprojām ir pieejams attiecībā uz periodu līdz 2005. gada 31. augustam 1. gala mērka zonai: Āfrika un 3. galamērķa zonai: Austrumeiropa, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. panta 5. punktā, var tikt pārsniegts, ja vien netiek noteikti ierobežojumi izvešanas atļauju izdošanai ar iepriekšēju kompensācijas noteikšanu. Tādēļ jāpiemēro vienota procentu likme attiecībā uz daudzumiem, par kuriem pieteikumi iesniegti no 2005. gada 29. jūnija līdz 5. jūlijam un līdz 2005. gada 16. septembrim attiecībā uz šīm zonām jāaptur pieteikumu iesniegšana un licenču izdošana, |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz 2005. gada 6. jūlijā Komisijai pieejamo informāciju par izvešanas atļauju pieteikumiem, daudzums, kas joprojām ir pieejams attiecībā uz periodu līdz 2005. gada 31. augustam 1. gala mērka zonai: Āfrika un 3. galamērķa zonai: Austrumeiropa, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. panta 5. punktā, var tikt pārsniegts, ja vien netiek noteikti ierobežojumi izvešanas atļauju izdošanai ar iepriekšēju kompensācijas noteikšanu. Tādēļ jāpiemēro vienota procentu likme attiecībā uz daudzumiem, par kuriem pieteikumi iesniegti no 2005. gada 29. jūnija līdz 5. jūlijam un līdz 2005. gada 16. septembrim attiecībā uz šīm zonām jāaptur pieteikumu iesniegšana un licenču izdošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izvešanas atļaujas ar kompensācijas iepriekšēju noteikšanu vīna nozarē, attiecībā uz ko pieteikumi iesniegti laikā no 2005. gada 29. jūnija līdz 5. jūlijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2001, izsniedz 67,34 % apmērā no daudzumiem, kas pieprasīti attiecībā uz 1. zono: Āfrika un 78,57 % apmēra no daudzumiem, kas pieprazīti attierībā uz 3. zonu: Austrumeiropa.

2.   Attiecībā uz vīna nozares produktiem, kas paredzēti 1. punktā, un uz kuriem pieteikumi iesniegti līdz 2005. gada 6. jūlijam, aptur izvešanas atļauju izdošanu no 2005. gada 8. jūlija 1. zonai: Āfrika un 3. galamērķa zonām: Austrumeiropa un līdz 2005. gada 16. septembrim aptur arī izvešanas atļauju pieteikumu iesniegšanu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 128, 10.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 908/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 56. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

2

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1076/2005

(2005. gada 7. jūlijs),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 22,569 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 6. jūlijs),

ar ko piešķir atbrīvojumus, lai sakārtotu dalībvalstu statistikas sistēmas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1861)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, poļu, slovāku, slovēņu, spāņu un vācu valodā)

(2005/488/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem (1), un jo īpaši tās 6. panta 3. un 4. punktu,

ņemot vērā pieprasījumus, ko iesniegusi Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Maltas Republika, Austrijas Republika, Polijas Republika, Slovākijas Republika un Slovēnijas Republika,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 501/2004 mērķis ir uzskaitīt un noteikt Eiropas kontu sistēmas (“EPS 95”) finanšu darījumu un finanšu aktīvu un pasīvu galvenos raksturlielumus valsts pārvaldes sektoram un katram valsts pārvaldes apakšsektoram. Dalībvalstīm katru ceturksni jānosūta Komisijai (Eurostat) dati, izmantojot pakāpenisku pieeju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 501/2004 mērķis ir uzskaitīt un noteikt Eiropas kontu sistēmas (“EPS 95”) finanšu darījumu un finanšu aktīvu un pasīvu galvenos raksturlielumus valsts pārvaldes sektoram un katram valsts pārvaldes apakšsektoram. Dalībvalstīm katru ceturksni jānosūta Komisijai (Eurostat) dati, izmantojot pakāpenisku pieeju.

| (2) | Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 501/2004 6. panta 3. un 4. punktu Komisijai ir tiesības piešķirt dalībvalstij vienu vai vairākus atbrīvojumus attiecībā uz regulā noteikto grafiku ceturkšņa datu iesniegšanai. Šos atbrīvojumus piešķir dažādiem nolūkiem un saskaņā ar dažādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 501/2004 6. panta 3. un 4. punktu Komisijai ir tiesības piešķirt dalībvalstij vienu vai vairākus atbrīvojumus attiecībā uz regulā noteikto grafiku ceturkšņa datu iesniegšanai. Šos atbrīvojumus piešķir dažādiem nolūkiem un saskaņā ar dažādiem nosacījumiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 501/2004 noteikumiem vairākas dalībvalstu varas iestādes ar vēstuli ir pieprasījušas piešķirt atbrīvojumus, lai dotu tām iespēju sakārtot savas statistikas sistēmas atbilstīgi regulas prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 501/2004 noteikumiem vairākas dalībvalstu varas iestādes ar vēstuli ir pieprasījušas piešķirt atbrīvojumus, lai dotu tām iespēju sakārtot savas statistikas sistēmas atbilstīgi regulas prasībām.

| (4) | Saskaņā ar Eurostat sniegto informāciju dalībvalstu pieprasījumi piešķirt atbrīvojumus ir saistāmi ar vajadzību būtiski pielāgot valstu statistikas sistēmas, lai tās pilnīgi atbilstu Regulai (EK) Nr. 501/2004. Tāpēc pieprasītie atbrīvojumi jāpiešķir pilnībā, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eurostat sniegto informāciju dalībvalstu pieprasījumi piešķirt atbrīvojumus ir saistāmi ar vajadzību būtiski pielāgot valstu statistikas sistēmas, lai tās pilnīgi atbilstu Regulai (EK) Nr. 501/2004. Tāpēc pieprasītie atbrīvojumi jāpiešķir pilnībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pamatojoties uz šā lēmuma pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ierobežojumiem, pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm piešķir atbrīvojumus, lai minētajām dalībvalstīm dotu iespēju sakārtot attiecīgās valstu statistikas sistēmas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 501/2004.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai, Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Igaunijas Republikai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Īrijai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Maltas Republikai, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Slovākijas Republikai un Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 81, 19.3.2004., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Valsts | Ceturkšņa dati, attiecībā uz kuru nosūtīšanu piešķir atbrīvojumus, atsaucoties uz finanšu darījumiem un/vai finanšu aktīviem un pasīviem, un/vai saistītajiem sektoriem vai apakšsektoriem | Termiņš |
| --- | --- | --- |
| Čehija | — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |

Valsts

Ceturkšņa dati, attiecībā uz kuru nosūtīšanu piešķir atbrīvojumus, atsaucoties uz finanšu darījumiem un/vai finanšu aktīviem un pasīviem, un/vai saistītajiem sektoriem vai apakšsektoriem

Termiņš

Čehija

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Dānija

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Vācija

| — | F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311, S.1312 un S.1313, un F.511/AF.511 – aktīvi apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311, S.1312 un S.1313, un F.511/AF.511 – aktīvi apakšsektoram S.1311

| — | F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311, S.1312, S.1313 un S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311, S.1312, S.1313 un S.1314

| — | F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktīvi apakšsektoram S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktīvi apakšsektoram S.1314

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Igaunija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Grieķija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Spānija

| — | F.34/AF.34 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

2005. gada decembris

Francija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1313 un S.1314 |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1313 un S.1314

| — | F.7/AF.7 – aktīvi un pasīvi apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktīvi un pasīvi apakšsektoram S.1311

2005. gada decembris

Īrija

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada jūnijs

Itālija

| — | F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

2005. gada decembris

Kipra

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Latvija

| — | F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem, un F.511, un F.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem, un F.511, un F.21 apakšsektoram S.1311

| — | AF.5 – aktīvi apakšsektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311 un S.1313, un AF.511 – aktīvi apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

AF.5 – aktīvi apakšsektoram S.13 un apakšsektoriem S.1311 un S.1313, un AF.511 – aktīvi apakšsektoram S.1311

| — | AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | Sadalījums pa partnersektoriem sektoram AF.41 – aktīvi apakšsektoram S.1311 un sektoram AF.5 – aktīvi apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem sektoram AF.41 – aktīvi apakšsektoram S.1311 un sektoram AF.5 – aktīvi apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Lietuva

| — | F.5/AF.5, F.511/AF.511 un F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.5/AF.5, F.511/AF.511 un F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | Sadalījums pa partnersektoriem sektoram F.5/AF.5 apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem sektoram F.5/AF.5 apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Luksemburga

| — | F.61/AF.61, F.62/AF.62 un F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.61/AF.61, F.62/AF.62 un F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

2005. gada decembris

Malta

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Austrija

| — | F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1312 un S.1313 |
| --- | --- |

—

F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktīvi sektoram S.13 un apakšsektoriem S.1312 un S.1313

| — | F.7/AF.7 – aktīvi un pasīvi sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktīvi un pasīvi sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

2005. gada decembris

Polija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Slovēnija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

Slovākija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoram S.13 un visiem tā apakšsektoriem

| — | F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 un F.21/AF.21 apakšsektoram S.1311

| — | Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314 |
| --- | --- |

—

Sadalījums pa partnersektoriem apakšsektoriem S.1311 un S.1314

2005. gada decembris

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 6. jūlijs),

ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj atkāpi attiecībā uz ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1222/2004

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1874)

(Autentiski ir tikai teksti čehu, dāņu, grieķu, franču, poļu, portugāļu un slovēņu valodā)

(2005/489/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1222/2004 par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1222/2004 paredzēts apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī, un tajā izmantota tāda pati valsts parāda definīcija (izņemot atsauces periodu), kā noteikts Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1222/2004 paredzēts apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz valsts parādu ceturksnī, un tajā izmantota tāda pati valsts parāda definīcija (izņemot atsauces periodu), kā noteikts Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (2).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1222/2004 2. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija var atļaut atkāpi, līdz vienam gadam, attiecībā uz ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu gadījumā, ja ir nepieciešams būtiski mainīt attiecīgās valsts statistikas sistēmas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1222/2004 2. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija var atļaut atkāpi, līdz vienam gadam, attiecībā uz ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu gadījumā, ja ir nepieciešams būtiski mainīt attiecīgās valsts statistikas sistēmas.

| (3) | Šādas atkāpes ir pieprasījušas Čehijas, Dānijas, Grieķijas, Francijas, Polijas, Portugāles un Slovēnijas iestādes. |
| --- | --- |

(3)

Šādas atkāpes ir pieprasījušas Čehijas, Dānijas, Grieķijas, Francijas, Polijas, Portugāles un Slovēnijas iestādes.

| (4) | Saskaņā ar informāciju, ko ir saņēmusi Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs), dalībvalstu pieprasījumi ir pamatoti ar to, ka attiecīgo dalībvalstu statistikas sistēmās ir jāveic ievērojamas izmaiņas un ka šīs izmaiņas nav iespējams īstenot pirms 2004. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar informāciju, ko ir saņēmusi Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs), dalībvalstu pieprasījumi ir pamatoti ar to, ka attiecīgo dalībvalstu statistikas sistēmās ir jāveic ievērojamas izmaiņas un ka šīs izmaiņas nav iespējams īstenot pirms 2004. gada 31. decembra.

| (5) | Tādēļ pieprasītās atkāpes būtu jāpiešķir, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ pieprasītās atkāpes būtu jāpiešķir,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpes no termiņa, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 1222/2004 un kas attiecas uz valsts parāda ceturkšņa datu pirmo sūtīšanu, ir piešķirtas šā lēmuma 2. pantā uzskaitītajām dalībvalstīm.

Termiņš, ko piemēro attiecībā uz šīm dalībvalstīm, ir 2005. gada 31. decembris.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai, Dānijas Karalistei, Grieķijas Republikai, Francijas Republikai, Polijas Republikai, Portugāles Republikai un Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

2

---

| 8.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 7. jūlijs),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu

(2005/490/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregulu”), un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriežoties ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija pēc apspriedēm ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2004. gada 11. augustā paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Taivānas vai Vjetnamas izcelsmes cauruļu veidgabalu (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un vītņotus cauruļu veidgabalus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu), kam lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem nolūkiem, un pašlaik klasificē ar KN kodiem 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 un 7307 99 90, importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija pēc apspriedēm ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2004. gada 11. augustā paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Taivānas vai Vjetnamas izcelsmes cauruļu veidgabalu (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un vītņotus cauruļu veidgabalus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu), kam lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem nolūkiem, un pašlaik klasificē ar KN kodiem 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 un 7307 99 90, importu Kopienā.

| (2) | Antidempinga procedūru uzsāka pēc tam, kad atbilstoši antidempinga pamatregulas 5. pantam tika saņemta sūdzība, ko 2004. gada 28. jūnijā Eiropas Savienības Sadurmetināšanas piederumu rūpniecības aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza to ražotāju vārdā, kuri veido šo piederumu produkcijas lielāko daļu Kopienā, šajā gadījumā vairāk kā 60 %. Sūdzībā ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā rezultātā izraisītajiem materiālajiem zaudējumiem, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūru uzsāka pēc tam, kad atbilstoši antidempinga pamatregulas 5. pantam tika saņemta sūdzība, ko 2004. gada 28. jūnijā Eiropas Savienības Sadurmetināšanas piederumu rūpniecības aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza to ražotāju vārdā, kuri veido šo piederumu produkcijas lielāko daļu Kopienā, šajā gadījumā vairāk kā 60 %. Sūdzībā ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā rezultātā izraisītajiem materiālajiem zaudējumiem, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

| (3) | Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja Vjetnamas un Taivānas importētājus/tirgotājus un to asociācijas, piegādātājus un lietotājus, ko tas skar, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un Kopienas ražotājus – sūdzības iesniedzējus. Ieinteresētajām personām laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja Vjetnamas un Taivānas importētājus/tirgotājus un to asociācijas, piegādātājus un lietotājus, ko tas skar, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un Kopienas ražotājus – sūdzības iesniedzējus. Ieinteresētajām personām laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu.

II.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (4) | Sūdzības iesniedzējs ar 2005. gada 23. marta vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs ar 2005. gada 23. marta vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību.

| (5) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 1. punktu, ja sūdzību atsauc, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 1. punktu, ja sūdzību atsauc, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm.

| (6) | Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas attiecīgi tika informētas un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Tomēr piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(6)

Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas attiecīgi tika informētas un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Tomēr piezīmes netika saņemtas.

| (7) | Tādēļ Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu Kopienā jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu Kopienā jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas vai Vjetnamas izcelsmes cauruļu veidgabalu (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un vītņotus cauruļu veidgabalus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu), kam lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem nolūkiem, un pašlaik klasificē ar KN kodiem 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 un 7307 99 90, importu Kopienā.

Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 203, 11.8.2004., 5. lpp.

2

---