# Europeiska unionens L 145/9 ju

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 145 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången9 juni 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 145

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången9 juni 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 866/2005 av den 6 juni 2005 om utvidgning av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1470/2001 för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Socialistiska republiken Vietnam, Islamiska republiken Pakistan eller Republiken Filippinerna | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 867/2005 av den 8 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 16 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 868/2005 av den 8 juni 2005 om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland | 18 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 869/2005 av den 8 juni 2005 om ändring av bilagorna I och II till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende ivermektin och karprofen (
  1
  ) | 19 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 870/2005 av den 8 juni 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 871/2005 av den 8 juni 2005 om fastställande av den nedsättningskoefficient som i enlighet med förordning (EG) nr 2375/2002 skall tillämpas inom ramen för delkvot III för vanligt vete av annan kvalitet än hög | 24 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 866/2005 av den 6 juni 2005 om utvidgning av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1470/2001 för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Socialistiska republiken Vietnam, Islamiska republiken Pakistan eller Republiken Filippinerna

1

Kommissionens förordning (EG) nr 867/2005 av den 8 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

16

Kommissionens förordning (EG) nr 868/2005 av den 8 juni 2005 om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland

18

*

Kommissionens förordning (EG) nr 869/2005 av den 8 juni 2005 om ändring av bilagorna I och II till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende ivermektin och karprofen (
  1
  )

1

19

Kommissionens förordning (EG) nr 870/2005 av den 8 juni 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

21

Kommissionens förordning (EG) nr 871/2005 av den 8 juni 2005 om fastställande av den nedsättningskoefficient som i enlighet med förordning (EG) nr 2375/2002 skall tillämpas inom ramen för delkvot III för vanligt vete av annan kvalitet än hög

24

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | EFTAs övervakningsmyndighet |
| | * | Beslut av EFTA:s övervakningsmyndighet nr 218/03/KOL av den 12 november 2003 om statligt stöd i form av regionalt differentierad arbetsgivaravgift – Norge | 25 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

EFTAs övervakningsmyndighet

*

Beslut av EFTA:s övervakningsmyndighet nr 218/03/KOL av den 12 november 2003 om statligt stöd i form av regionalt differentierad arbetsgivaravgift – Norge

25

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 89/682/EEG av den 21 december 1989 om ändring av direktiv 86/298/EEG om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (EGT L 398 av den 30.12.1989) (Svensk specialutgåva, Område 13, Volym 19, s. 127) | 42 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets direktiv 89/682/EEG av den 21 december 1989 om ändring av direktiv 86/298/EEG om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul (EGT L 398 av den 30.12.1989) (Svensk specialutgåva, Område 13, Volym 19, s. 127)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 866/2005

av den 6 juni 2005

om utvidgning av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1470/2001 för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Folkrepubliken Kina till att omfatta import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Socialistiska republiken Vietnam, Islamiska republiken Pakistan eller Republiken Filippinerna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 13 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Nuvarande åtgärder och tidigare undersökningar

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1470/2001 (2) (nedan kallad ”den ursprungliga förordningen”) har rådet infört slutgiltiga antidumpningstullar på mellan 0 % och 66,1 % på import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina. Den undersökning som ledde till att tullarna infördes kallas nedan ”den ursprungliga undersökningen”. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1470/2001 (2) (nedan kallad ”den ursprungliga förordningen”) har rådet infört slutgiltiga antidumpningstullar på mellan 0 % och 66,1 % på import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina. Den undersökning som ledde till att tullarna infördes kallas nedan ”den ursprungliga undersökningen”.

| (2) | I oktober 2002 inledde kommissionen en absorptionsundersökning (3) enligt artikel 12 i grundförordningen när det gäller dessa antidumpningsåtgärder. Undersökningen avslutades i mars 2004 sedan den sökande formellt hade återtagit sin begäran (4). |
| --- | --- |

(2)

I oktober 2002 inledde kommissionen en absorptionsundersökning (3) enligt artikel 12 i grundförordningen när det gäller dessa antidumpningsåtgärder. Undersökningen avslutades i mars 2004 sedan den sökande formellt hade återtagit sin begäran (4).

2.   Begäran

| (3) | Kommissionen tog den 16 augusti 2004 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av påstått kringgående av antidumpningsåtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina. Begäran ingavs av Lighting Industry and Trade in Europe (LITE) såsom företrädare för tillverkare och importörer i gemenskapen av integrerade elektroniska kompaktlysrör (nedan kallad ”den sökande”). Det gjordes i begäran gällande att antidumpningsåtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning eller sammansättningsverksamhet i Vietnam, Pakistan eller Filippinerna. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen tog den 16 augusti 2004 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av påstått kringgående av antidumpningsåtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina. Begäran ingavs av Lighting Industry and Trade in Europe (LITE) såsom företrädare för tillverkare och importörer i gemenskapen av integrerade elektroniska kompaktlysrör (nedan kallad ”den sökande”). Det gjordes i begäran gällande att antidumpningsåtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning eller sammansättningsverksamhet i Vietnam, Pakistan eller Filippinerna.

| (4) | Vidare hävdades att det hade inträffat en förändring i handelsmönstret sedan antidumpningsåtgärderna infördes (minskad import från Kina och ökad import från de nämnda länderna), för vilken det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen, samt att de positiva verkningarna av de antidumpningsåtgärder som införts för integrerade elektroniska kompaktlysrör undergrävdes när det gäller både priser på och kvantiteter av den likadana produkten. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Vietnam, Pakistan och Filippinerna ägde rum till priser som var lägre än det icke-skadevållande pris som hade fastställts i den undersökning som ledde till åtgärderna. |
| --- | --- |

(4)

Vidare hävdades att det hade inträffat en förändring i handelsmönstret sedan antidumpningsåtgärderna infördes (minskad import från Kina och ökad import från de nämnda länderna), för vilken det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen, samt att de positiva verkningarna av de antidumpningsåtgärder som införts för integrerade elektroniska kompaktlysrör undergrävdes när det gäller både priser på och kvantiteter av den likadana produkten. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Vietnam, Pakistan och Filippinerna ägde rum till priser som var lägre än det icke-skadevållande pris som hade fastställts i den undersökning som ledde till åtgärderna.

| (5) | Den sökande gjorde slutligen gällande att priserna på integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan och Filippinerna var dumpade i förhållande till det normalvärde som hade fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Den sökande gjorde slutligen gällande att priserna på integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan och Filippinerna var dumpade i förhållande till det normalvärde som hade fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen.

3.   Inledande av undersökningen

| (6) | Sedan kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, hade fastställt att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 1582/2004 (5) (nedan kallad ”förordningen om inledande”). Genom förordningen om inledande anmodade kommissionen vidare, i enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, tullmyndigheterna att från och med den 11 september 2004 registrera import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, oavsett om produkten deklarerats ha ursprung i något av dessa länder eller inte. |
| --- | --- |

(6)

Sedan kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, hade fastställt att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 1582/2004 (5) (nedan kallad ”förordningen om inledande”). Genom förordningen om inledande anmodade kommissionen vidare, i enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, tullmyndigheterna att från och med den 11 september 2004 registrera import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, oavsett om produkten deklarerats ha ursprung i något av dessa länder eller inte.

4.   Undersökning

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Vietnam, Pakistan och Filippinerna, tillverkarna/exportörerna, de importörer i gemenskapen som den visste var berörda och den sökande gemenskapsindustrin om att undersökningen hade inletts. Frågeformulär sändes till exportörerna/tillverkarna i Vietnam, Pakistan och Filippinerna, till exportörerna/tillverkarna i Kina och till de importörer i gemenskapen som namngavs i begäran, som kommissionen kände till från den ursprungliga undersökningen eller som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Vietnam, Pakistan och Filippinerna, tillverkarna/exportörerna, de importörer i gemenskapen som den visste var berörda och den sökande gemenskapsindustrin om att undersökningen hade inletts. Frågeformulär sändes till exportörerna/tillverkarna i Vietnam, Pakistan och Filippinerna, till exportörerna/tillverkarna i Kina och till de importörer i gemenskapen som namngavs i begäran, som kommissionen kände till från den ursprungliga undersökningen eller som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Fyra tillverkare/exportörer i Vietnam, en tillverkare/exportör i Pakistan och fem tillverkare/exportörer i Kina besvarade frågeformuläret. Inget svar lämnades in av tillverkare/exportörer i Filippinerna. Frågeformuläret besvarades också av två närstående och två icke-närstående importörer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Fyra tillverkare/exportörer i Vietnam, en tillverkare/exportör i Pakistan och fem tillverkare/exportörer i Kina besvarade frågeformuläret. Inget svar lämnades in av tillverkare/exportörer i Filippinerna. Frågeformuläret besvarades också av två närstående och två icke-närstående importörer i gemenskapen.

| (9) | Följande företag samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformulären: | Icke-närstående importörer:







  — | Elektro Cirkel BV, Nederländerna |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Följande företag samarbetade i undersökningen och besvarade frågeformulären:

Icke-närstående importörer:

—

Elektro Cirkel BV, Nederländerna

| — | Carrefour SA, Frankrike |
| --- | --- |

—

Carrefour SA, Frankrike

| | Närstående importörer:







  — | Energy Research 2000 BV, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer:

—

Energy Research 2000 BV, Nederländerna

| — | e3light A/S, Danmark |
| --- | --- |

—

e3light A/S, Danmark

| | Tillverkare/exportörer i Vietnam:







  — | Eco Industries Vietnam Co., Ltd, Haiphong (närstående e3light A/S) |
| --- | --- | --- |

Tillverkare/exportörer i Vietnam:

—

Eco Industries Vietnam Co., Ltd, Haiphong (närstående e3light A/S)

| — | Energy Research Vietnam Co., Ltd, Haiphong (närstående Energy Research 2000 BV) |
| --- | --- |

—

Energy Research Vietnam Co., Ltd, Haiphong (närstående Energy Research 2000 BV)

| — | Halong service and import export company (Halong Simexco), Haiphong |
| --- | --- |

—

Halong service and import export company (Halong Simexco), Haiphong

| — | Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company (Ralaco), Hanoi |
| --- | --- |

—

Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company (Ralaco), Hanoi

| | Tillverkare/exportör i Pakistan:







  — | Ecopak Lighting, Karachi |
| --- | --- | --- |

Tillverkare/exportör i Pakistan:

—

Ecopak Lighting, Karachi

| | Tillverkare/exportörer i Kina:







  — | Firefly Lighting Co. Ltd, Shenzhen |
| --- | --- | --- |

Tillverkare/exportörer i Kina:

—

Firefly Lighting Co. Ltd, Shenzhen

| — | Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd

| — | City Bright Lighting (Shenzhen), Ltd, Shenzhen |
| --- | --- |

—

City Bright Lighting (Shenzhen), Ltd, Shenzhen

| — | Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo

| — | Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu |
| --- | --- |

—

Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu

| (10) | Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  — | Ecopak Lighting, Karachi (Pakistan) |
| --- | --- | --- |

(10)

Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

—

Ecopak Lighting, Karachi (Pakistan)

| — | Eco Industries Vietnam Co., Ltd, Haiphong och dess närstående företag i Danmark, e3light A/S |
| --- | --- |

—

Eco Industries Vietnam Co., Ltd, Haiphong och dess närstående företag i Danmark, e3light A/S

| — | Energy Research Vietnam Co., Ltd, Haiphong |
| --- | --- |

—

Energy Research Vietnam Co., Ltd, Haiphong

| — | Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company (Ralaco), Hanoi |
| --- | --- |

—

Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company (Ralaco), Hanoi

| — | Carrefour SA, Frankrike |
| --- | --- |

—

Carrefour SA, Frankrike

5.   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningsperioden (nedan kallad ”undersökningsperioden”) omfattade tiden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004. För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för tiden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(11)

Undersökningsperioden (nedan kallad ”undersökningsperioden”) omfattade tiden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004. För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för tiden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut.

6.   Meddelande av uppgifter om undersökningsresultaten

| (12) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att






  i) | de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 1470/2001 för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina utvidgas till att omfatta import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, |
| --- | --- | --- |

(12)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att

i)

de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 1470/2001 för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina utvidgas till att omfatta import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna,

| ii) | den befrielse från tull som några företag begärt inte beviljas. |
| --- | --- |

ii)

den befrielse från tull som några företag begärt inte beviljas.

I enlighet med grundförordningen gavs parterna tillfälle att inom en viss tid lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter.

| (13) | Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(13)

Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet därmed.

B.   RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

1.   Allmänna överväganden

| (14) | Undersökningen av den eventuella förändringen i handelsmönstret omfattade tiden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut, dvs. huvudsakligen tiden före Europeiska unionens utvidgning den 1 maj 2004. Ett meningsfullt fastställande av huruvida handelsmönstret hade förändrats under denna tid kunde därför bara göras på grundval av en jämförelse mellan nivåerna för importen av den berörda produkten till de 15 medlemsstaterna före utvidgningen (nedan kallade ”EU-15” eller ”gemenskapen”). Åtgärderna var ju före utvidgningen bara tillämpliga på EU-15 och kunde alltså före den tidpunkten endast kringgås för EU-15. Eventuella uppgifter för de 10 nya medlemsstaterna för tiden efter utvidgningen skulle för övrigt inte medge någon trendanalys eftersom det inte finns några jämförbara uppgifter för tidigare år. |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av den eventuella förändringen i handelsmönstret omfattade tiden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut, dvs. huvudsakligen tiden före Europeiska unionens utvidgning den 1 maj 2004. Ett meningsfullt fastställande av huruvida handelsmönstret hade förändrats under denna tid kunde därför bara göras på grundval av en jämförelse mellan nivåerna för importen av den berörda produkten till de 15 medlemsstaterna före utvidgningen (nedan kallade ”EU-15” eller ”gemenskapen”). Åtgärderna var ju före utvidgningen bara tillämpliga på EU-15 och kunde alltså före den tidpunkten endast kringgås för EU-15. Eventuella uppgifter för de 10 nya medlemsstaterna för tiden efter utvidgningen skulle för övrigt inte medge någon trendanalys eftersom det inte finns några jämförbara uppgifter för tidigare år.

2.   Samarbetsnivå och fastställande av importvolymer

| (15) | Fyra exporterande tillverkare i Vietnam, varav endast en exporterade integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen, en exporterande tillverkare i Pakistan och fem exporterande tillverkare i Kina var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret (se skäl 9). Inget av företagen i Filippinerna samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

Fyra exporterande tillverkare i Vietnam, varav endast en exporterade integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen, en exporterande tillverkare i Pakistan och fem exporterande tillverkare i Kina var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret (se skäl 9). Inget av företagen i Filippinerna samarbetade i undersökningen.

| (16) | Den import som registrerades i Eurostat omfattade alla lysrör, alltså en större produktgrupp än bara integrerade elektroniska kompaktlysrör. |
| --- | --- |

(16)

Den import som registrerades i Eurostat omfattade alla lysrör, alltså en större produktgrupp än bara integrerade elektroniska kompaktlysrör.

| (17) | Den export av integrerade elektroniska kompaktlysrör som den enda samarbetsvilliga exportören i Vietnam redovisade motsvarade bara 3 % av den exportvolym som registrerats i Eurostat. De upplysningar som lämnades under undersökningen tydde på att det fanns flera andra, icke-samarbetsvilliga, exporterande tillverkare i Vietnam som exporterade integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen under undersökningsperioden. Uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören bedömdes därför inte i tillräcklig grad avspegla den samlade importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Vietnam. |
| --- | --- |

(17)

Den export av integrerade elektroniska kompaktlysrör som den enda samarbetsvilliga exportören i Vietnam redovisade motsvarade bara 3 % av den exportvolym som registrerats i Eurostat. De upplysningar som lämnades under undersökningen tydde på att det fanns flera andra, icke-samarbetsvilliga, exporterande tillverkare i Vietnam som exporterade integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen under undersökningsperioden. Uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören bedömdes därför inte i tillräcklig grad avspegla den samlade importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Vietnam.

| (18) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören i Pakistan konstaterades vara otillförlitliga (se vidare skäl 52). Inget av företagen i Filippinerna samarbetade i undersökningen. Även exportörerna i Kina visade begränsad samarbetsvilja. Av de åtminstone tolv kända kinesiska exporterande tillverkarna (som svarade för omkring 30 % av den totala exporten från Kina under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen) var det bara fem som besvarade frågeformuläret. Tre av de fem svaren var dessutom i stora delar ofullständiga. Det var därför inte möjligt att utifrån uppgifterna från de samarbetsvilliga parterna komma fram till någon rimlig slutsats om vilka mängder av integrerade elektroniska kompaktlysrör som importerades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(18)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören i Pakistan konstaterades vara otillförlitliga (se vidare skäl 52). Inget av företagen i Filippinerna samarbetade i undersökningen. Även exportörerna i Kina visade begränsad samarbetsvilja. Av de åtminstone tolv kända kinesiska exporterande tillverkarna (som svarade för omkring 30 % av den totala exporten från Kina under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen) var det bara fem som besvarade frågeformuläret. Tre av de fem svaren var dessutom i stora delar ofullständiga. Det var därför inte möjligt att utifrån uppgifterna från de samarbetsvilliga parterna komma fram till någon rimlig slutsats om vilka mängder av integrerade elektroniska kompaktlysrör som importerades till gemenskapen.

| (19) | Undersökningsresultaten när det gällde export till gemenskapen av integrerade elektroniska kompaktlysrör måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, delvis grundas på tillgängliga uppgifter. I avsaknad av andra, tillförlitliga informationskällor användes uppgifter från Eurostat för att fastställa omfattningen av den totala importen från Kina, Vietnam, Pakistan respektive Filippinerna. Uppgifterna dubbelkontrollerades och bekräftades med hjälp av andra statistiska källor. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningsresultaten när det gällde export till gemenskapen av integrerade elektroniska kompaktlysrör måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, delvis grundas på tillgängliga uppgifter. I avsaknad av andra, tillförlitliga informationskällor användes uppgifter från Eurostat för att fastställa omfattningen av den totala importen från Kina, Vietnam, Pakistan respektive Filippinerna. Uppgifterna dubbelkontrollerades och bekräftades med hjälp av andra statistiska källor.

3.   Metod

| (20) | I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning av, i tur och ordning, om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeland och gemenskapen som härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering fanns än införandet av antidumpningstullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes när det gäller priser på eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter, vid behov i enlighet med artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning av, i tur och ordning, om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeland och gemenskapen som härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering fanns än införandet av antidumpningstullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes när det gäller priser på eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter, vid behov i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

| (21) | De bruk, processer och bearbetningar som avses ovan omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i gemenskapen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

De bruk, processer och bearbetningar som avses ovan omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i gemenskapen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.

| (22) | Inget av de samarbetsvilliga företagen lämnade tillförlitliga uppgifter som hade kunnat användas för att beräkna värdet av de delar som användes i sammansättningsverksamheten eller ökningen av de införda delarnas värde genom sammansättningsverksamheten eller färdigställandet (se vidare skälen 42 och 82). Undersökningsresultaten i detta avseende grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(22)

Inget av de samarbetsvilliga företagen lämnade tillförlitliga uppgifter som hade kunnat användas för att beräkna värdet av de delar som användes i sammansättningsverksamheten eller ökningen av de införda delarnas värde genom sammansättningsverksamheten eller färdigställandet (se vidare skälen 42 och 82). Undersökningsresultaten i detta avseende grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter.

| (23) | För att bedöma om sammansättningsverksamheten hade påbörjats eller väsentligt utvidgats sedan antidumpningsundersökningen inleddes (eller omedelbart dessförinnan) undersöktes handelsströmmarna för importen till gemenskapen efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna för import med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(23)

För att bedöma om sammansättningsverksamheten hade påbörjats eller väsentligt utvidgats sedan antidumpningsundersökningen inleddes (eller omedelbart dessförinnan) undersöktes handelsströmmarna för importen till gemenskapen efter införandet av de slutgiltiga åtgärderna för import med ursprung i Kina.

| (24) | För att bedöma om import som avsänts från de tre länder som omfattas av undersökningen hade undergrävt de positiva verkningarna när det gäller priser eller kvantiteter av de gällande åtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina användes uppgifter om sålda kvantiteter till icke-närstående kunder i gemenskapen och om de priser som tagits ut av dessa kunder, i den mån sådana uppgifter var tillgängliga. I övriga fall användes kvantitets- och prisuppgifter från Eurostat såsom de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

För att bedöma om import som avsänts från de tre länder som omfattas av undersökningen hade undergrävt de positiva verkningarna när det gäller priser eller kvantiteter av de gällande åtgärderna för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina användes uppgifter om sålda kvantiteter till icke-närstående kunder i gemenskapen och om de priser som tagits ut av dessa kunder, i den mån sådana uppgifter var tillgängliga. I övriga fall användes kvantitets- och prisuppgifter från Eurostat såsom de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen.

| (25) | I enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen undersöktes slutligen om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter. Den samarbetsvilliga tillverkaren/exportörens exportpriser för integrerade elektroniska kompaktlysrör under undersökningsperioden jämfördes med det normalvärde som fastställts i den undersökning som ledde till att det infördes slutgiltiga åtgärder för den likadana produkten. I den ursprungliga undersökningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i Mexiko, som konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen undersöktes slutligen om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter. Den samarbetsvilliga tillverkaren/exportörens exportpriser för integrerade elektroniska kompaktlysrör under undersökningsperioden jämfördes med det normalvärde som fastställts i den undersökning som ledde till att det infördes slutgiltiga åtgärder för den likadana produkten. I den ursprungliga undersökningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i Mexiko, som konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina.

| (26) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Den produkt som exporterades från Vietnam konstaterades ha särskilda fysiska egenskaper. Det ansågs därför motiverat att bevilja en justering för olikheter i fysiska egenskaper, i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Den produkt som exporterades från Vietnam konstaterades ha särskilda fysiska egenskaper. Det ansågs därför motiverat att bevilja en justering för olikheter i fysiska egenskaper, i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen.

| (27) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull.

4.   Berörd produkt och likadan produkt

| (28) | Den berörda produkten är, såsom fastställs i den ursprungliga förordningen, integrerade elektroniska kompaktlysrör som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8539 31 90. Integrerade elektroniska kompaktlysrör är elektroniska kompakta laddningslampor (lysrör), med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten är, såsom fastställs i den ursprungliga förordningen, integrerade elektroniska kompaktlysrör som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8539 31 90. Integrerade elektroniska kompaktlysrör är elektroniska kompakta laddningslampor (lysrör), med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln.

| (29) | Undersökningen visade att de integrerade elektroniska kompaktlysrör som exporterades till gemenskapen från Kina och de som avsändes från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna till gemenskapen hade samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Undersökningen visade att de integrerade elektroniska kompaktlysrör som exporterades till gemenskapen från Kina och de som avsändes från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna till gemenskapen hade samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

5.   Förändring i handelsmönstret

| (30) | Importen från Kina mer än halverades sedan åtgärderna infördes 2001. Den minskade nämligen från 85 miljoner styck 2000 till 37 miljoner styck 2002. Importen ökade visserligen igen efter 2002 men låg 2004 fortfarande mer än 20 % under nivån 2000, dvs. innan åtgärderna infördes. Importen från Vietnam, Pakistan och Filippinerna, som var så gott som obefintlig före 2001, ökade däremot väsentligt efter införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(30)

Importen från Kina mer än halverades sedan åtgärderna infördes 2001. Den minskade nämligen från 85 miljoner styck 2000 till 37 miljoner styck 2002. Importen ökade visserligen igen efter 2002 men låg 2004 fortfarande mer än 20 % under nivån 2000, dvs. innan åtgärderna infördes. Importen från Vietnam, Pakistan och Filippinerna, som var så gott som obefintlig före 2001, ökade däremot väsentligt efter införandet av åtgärder.

| (31) | I tabell 1 nedan visas importen (i styck) av lysrör, inbegripet integrerade elektroniska kompaktlysrör, från de nämnda länderna till EU-15 enligt Eurostats uppgifter på KN-nummernivå.
  Tabell 1











  Land \ Period | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (styck) | 70 483 168 | 85 154 477 | 46 763 569 | 37 493 151 | 54 845 219 | 69 604 510 |
| Import i förhållande till 2001 (%) | 151 | 182 | 100 | 80 | 117 | 149 |
| Vietnam (styck) | 0 | 0 | 925 518 | 1 920 973 | 5 451 201 | 8 215 491 |
| Import i förhållande till 2002 (%) | 0 | 0 | 100 | 208 | 589 | 888 |
| Filippinerna (styck) | 768 406 | 82 840 | 1 487 219 | 2 995 323 | 3 250 691 | 3 956 526 |
| Import i förhållande till 2001 (%) | 52 | 6 | 100 | 201 | 219 | 266 |
| Pakistan (styck) | 0 | 0 | 196 240 | 584 065 | 674 119 | 1 255 456 |
| Import i förhållande till 2001 (%) | 0 | 0 | 100 | 298 | 344 | 640 |
| Källa: Eurostat, KN-nummer 8539 31 90, EU-15. |

(31)

I tabell 1 nedan visas importen (i styck) av lysrör, inbegripet integrerade elektroniska kompaktlysrör, från de nämnda länderna till EU-15 enligt Eurostats uppgifter på KN-nummernivå.

Tabell 1

Land \ Period

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Kina (styck)

70 483 168

85 154 477

46 763 569

37 493 151

54 845 219

69 604 510

Import i förhållande till 2001 (%)

151

182

100

80

117

149

Vietnam (styck)

0

0

925 518

1 920 973

5 451 201

8 215 491

Import i förhållande till 2002 (%)

0

0

100

208

589

888

Filippinerna (styck)

768 406

82 840

1 487 219

2 995 323

3 250 691

3 956 526

Import i förhållande till 2001 (%)

52

6

100

201

219

266

Pakistan (styck)

0

0

196 240

584 065

674 119

1 255 456

Import i förhållande till 2001 (%)

0

0

100

298

344

640

Källa: Eurostat, KN-nummer 8539 31 90, EU-15.

| (32) | En närmare undersökning av dessa uppgifter, sedan de kompletterats och dubbelkontrollerats med hjälp av andra statistiska källor, gav vid handen att omkring hälften av den totala exporten från Kina enligt Eurostats uppgifter utgjordes av integrerade elektroniska kompaktlysrör och att det fanns en korrelation mellan importutvecklingen för den berörda produkten och importutvecklingen för lysrör i allmänhet, dvs. båda visade liknande utvecklingstendenser. |
| --- | --- |

(32)

En närmare undersökning av dessa uppgifter, sedan de kompletterats och dubbelkontrollerats med hjälp av andra statistiska källor, gav vid handen att omkring hälften av den totala exporten från Kina enligt Eurostats uppgifter utgjordes av integrerade elektroniska kompaktlysrör och att det fanns en korrelation mellan importutvecklingen för den berörda produkten och importutvecklingen för lysrör i allmänhet, dvs. båda visade liknande utvecklingstendenser.

| (33) | Att importen från Kina ökade igen 2003 och 2004 konstaterades vidare i huvudsak bero på ökad export från företag som inte omfattades av någon antidumpningstull eller omfattades av låg antidumpningstull – Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd – medan importen från de andra företagen de åren låg kvar på ungefär samma nivå som tidigare. |
| --- | --- |

(33)

Att importen från Kina ökade igen 2003 och 2004 konstaterades vidare i huvudsak bero på ökad export från företag som inte omfattades av någon antidumpningstull eller omfattades av låg antidumpningstull – Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd – medan importen från de andra företagen de åren låg kvar på ungefär samma nivå som tidigare.

| (34) | Tabellen nedan, som bygger på uppgifter som inhämtats av medlemsstaterna och sammanställts av kommissionen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen, visar importen (i styck) från Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd, å ena sidan, och från övriga kinesiska företag, som omfattas av högre tullsatser, å andra sidan.
  Tabell 2









  Företag | Antidumpningstullsats | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd | 0 % | 100 | 101 | 154 |
| Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd | 8,4 % | 100 | 178 | 221 |
| Övriga företag | 17,1 till 66,1 % | 100 | 119 | 128 |
| Totalt | | 100 | 110 | 150 |
| Källa: Uppgifter som inhämtats av medlemsstaterna och sammanställts av kommissionen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. |

(34)

Tabellen nedan, som bygger på uppgifter som inhämtats av medlemsstaterna och sammanställts av kommissionen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen, visar importen (i styck) från Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd, å ena sidan, och från övriga kinesiska företag, som omfattas av högre tullsatser, å andra sidan.

Tabell 2

Företag

Antidumpningstullsats

2002

2003

2004

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd

0 %

100

101

154

Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd

8,4 %

100

178

221

Övriga företag

17,1 till 66,1 %

100

119

128

Totalt

100

110

150

Källa: Uppgifter som inhämtats av medlemsstaterna och sammanställts av kommissionen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.

| (35) | Omfattningen av importen från Filippinerna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat (se skälen 18 och 19). |
| --- | --- |

(35)

Omfattningen av importen från Filippinerna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat (se skälen 18 och 19).

| (36) | Före 2001, det år då de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna infördes, var importen från Filippinerna obetydlig. År 2001, dvs. efter det att tullarna hade införts, nästan fördubblades den emellertid, och ökade sedan ytterligare från 1,4 miljoner styck 2001 till 2,9 miljoner styck 2002. Under undersökningsperioden importerades 3,9 miljoner styck, vilket betyder att importen ökat med totalt 262 % jämfört med 2001. |
| --- | --- |

(36)

Före 2001, det år då de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna infördes, var importen från Filippinerna obetydlig. År 2001, dvs. efter det att tullarna hade införts, nästan fördubblades den emellertid, och ökade sedan ytterligare från 1,4 miljoner styck 2001 till 2,9 miljoner styck 2002. Under undersökningsperioden importerades 3,9 miljoner styck, vilket betyder att importen ökat med totalt 262 % jämfört med 2001.

| (37) | Det framgick av undersökningen att exporten från Kina till Filippinerna genomgående ökat sedan 2000 och att uppgången var synnerligen kraftig 2003. Statistiken över importen från Filippinerna anger samtidigt genomgående betydligt högre volymer än statistiken över exporten från Kina till Filippinerna. Skillnaden motsvarar de kvantiteter som exporterades från Filippinerna till gemenskapen, vilket tyder på att varor kan ha sänts från Kina till gemenskapen via Filippinerna. |
| --- | --- |

(37)

Det framgick av undersökningen att exporten från Kina till Filippinerna genomgående ökat sedan 2000 och att uppgången var synnerligen kraftig 2003. Statistiken över importen från Filippinerna anger samtidigt genomgående betydligt högre volymer än statistiken över exporten från Kina till Filippinerna. Skillnaden motsvarar de kvantiteter som exporterades från Filippinerna till gemenskapen, vilket tyder på att varor kan ha sänts från Kina till gemenskapen via Filippinerna.

| (38) | Som nämnts i skäl 18 och utvecklas närmare i skäl 52 var uppgifterna från den enda samarbetsvilliga exportören i Pakistan, Ecopak Lighting, otillförlitliga, bland annat när det gäller företagets exportförsäljning till gemenskapen, och måste därför lämnas utan avseende. I stället användes uppgifter från Eurostat för att fastställa omfattningen av importen från Pakistan. Uppgifterna från Eurostat visar att importen från Pakistan kom igång 2001, dvs. efter införandet av slutgiltiga åtgärder inom ramen för den ursprungliga undersökningen, och att den ökade med 490 % under undersökningsperioden, från 0,2 miljoner styck 2001 till 0,9 miljoner styck under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Som nämnts i skäl 18 och utvecklas närmare i skäl 52 var uppgifterna från den enda samarbetsvilliga exportören i Pakistan, Ecopak Lighting, otillförlitliga, bland annat när det gäller företagets exportförsäljning till gemenskapen, och måste därför lämnas utan avseende. I stället användes uppgifter från Eurostat för att fastställa omfattningen av importen från Pakistan. Uppgifterna från Eurostat visar att importen från Pakistan kom igång 2001, dvs. efter införandet av slutgiltiga åtgärder inom ramen för den ursprungliga undersökningen, och att den ökade med 490 % under undersökningsperioden, från 0,2 miljoner styck 2001 till 0,9 miljoner styck under undersökningsperioden.

| (39) | Omfattningen av importen från Vietnam fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat (se skälen 17 och 19). Importen kom sålunda igång efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts 2001 och fördubblades 2002. Totalt sett ökade den från 0,9 miljoner styck 2001 till 7,1 miljoner styck under undersökningsperioden eller med 767 %. |
| --- | --- |

(39)

Omfattningen av importen från Vietnam fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat (se skälen 17 och 19). Importen kom sålunda igång efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts 2001 och fördubblades 2002. Totalt sett ökade den från 0,9 miljoner styck 2001 till 7,1 miljoner styck under undersökningsperioden eller med 767 %.

6.   Slutsats om förändringen i handelsmönstret

| (40) | Den samlade nedgången i exporten från Kina till gemenskapen och den parallella uppgången i exporten från Vietnam, Pakistan och Filippinerna efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan dessa länder, å ena sidan, och gemenskapen, å andra sidan. |
| --- | --- |

(40)

Den samlade nedgången i exporten från Kina till gemenskapen och den parallella uppgången i exporten från Vietnam, Pakistan och Filippinerna efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan dessa länder, å ena sidan, och gemenskapen, å andra sidan.

| (41) | Uppgången i importen från Kina från och med 2002 till och med slutet av undersökningsperioden bedömdes vidare i huvudsak bero på ökad import från Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd, som inte omfattades av någon tull eller omfattades av låga tullsatser och därför normalt sett inte borde ha något intresse, eller i vart fall borde ha ett mindre intresse, av att kringgå åtgärderna genom omlastning via eller sammansättningsverksamhet i tredjeländer. Importuppgången motsäger därför inte slutsatsen att handelsmönstret har förändrats. |
| --- | --- |

(41)

Uppgången i importen från Kina från och med 2002 till och med slutet av undersökningsperioden bedömdes vidare i huvudsak bero på ökad import från Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd och Shenzhen Zuoming Electronic Co., Ltd, som inte omfattades av någon tull eller omfattades av låga tullsatser och därför normalt sett inte borde ha något intresse, eller i vart fall borde ha ett mindre intresse, av att kringgå åtgärderna genom omlastning via eller sammansättningsverksamhet i tredjeländer. Importuppgången motsäger därför inte slutsatsen att handelsmönstret har förändrats.

7.   Filippinerna

a)   Typ av kringgående

| (42) | Eftersom inget filippinskt företag samarbetade i den här undersökningen grundades bedömningen på tillgängliga uppgifter, inbegripet uppgifter i begäran om undersökning, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den sökande tillhandahöll tillräcklig bevisning för att det förekom såväl omlastning som sammansättningsverksamhet i Filippinerna. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom inget filippinskt företag samarbetade i den här undersökningen grundades bedömningen på tillgängliga uppgifter, inbegripet uppgifter i begäran om undersökning, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Den sökande tillhandahöll tillräcklig bevisning för att det förekom såväl omlastning som sammansättningsverksamhet i Filippinerna.

b)   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen

| (43) | Eftersom inget företag samarbetade i undersökningen måste kommissionen grunda sina undersökningsresultat på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I det här fallet innehöll uppgifterna från den sökande tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna kringgicks genom omlastning och sammansättningsverksamhet. Införandet av antidumpningsåtgärder för Kina och trendförändringen i exporten från Kina, å ena sidan, och i importen från Filippinerna till gemenskapen, å andra sidan, sammanföll dessutom i tiden (se skäl 37). Eftersom detta bekräftade den tillräckliga bevisning som redan hade lämnats i begäran om undersökning, drogs slutsatsen att förändringen i handelsmönstret härrörde från införandet av antidumpningsåtgärderna och alltså inte hade någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom inget företag samarbetade i undersökningen måste kommissionen grunda sina undersökningsresultat på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. I det här fallet innehöll uppgifterna från den sökande tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna kringgicks genom omlastning och sammansättningsverksamhet. Införandet av antidumpningsåtgärder för Kina och trendförändringen i exporten från Kina, å ena sidan, och i importen från Filippinerna till gemenskapen, å andra sidan, sammanföll dessutom i tiden (se skäl 37). Eftersom detta bekräftade den tillräckliga bevisning som redan hade lämnats i begäran om undersökning, drogs slutsatsen att förändringen i handelsmönstret härrörde från införandet av antidumpningsåtgärderna och alltså inte hade någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

c)   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar

| (44) | Förändringen i handelsmönstret för importen till gemenskapen inträffade efter det att antidumpningsåtgärder hade införts för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina. De ändrade handelsströmmarna ledde till en betydande importuppgång. Importen ökade sålunda (i volym) med mer än 250 % mellan 2001 och undersökningsperioden (se skäl 36). Slutsatsen blev därför att denna ökning av de importerade kvantiteterna har undergrävt antidumpningsåtgärdernas positiva verkningar på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(44)

Förändringen i handelsmönstret för importen till gemenskapen inträffade efter det att antidumpningsåtgärder hade införts för import av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina. De ändrade handelsströmmarna ledde till en betydande importuppgång. Importen ökade sålunda (i volym) med mer än 250 % mellan 2001 och undersökningsperioden (se skäl 36). Slutsatsen blev därför att denna ökning av de importerade kvantiteterna har undergrävt antidumpningsåtgärdernas positiva verkningar på gemenskapsmarknaden.

| (45) | Exportpriserna för de produkter som avsänts från Filippinerna fastställdes, i avsaknad av samarbetsvilja från de filippinska exportörernas sida, på grundval av uppgifter från Eurostat, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På denna grundval låg priserna för exporten från Filippinerna genomsnittligt under den nivå i gemenskapen för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(45)

Exportpriserna för de produkter som avsänts från Filippinerna fastställdes, i avsaknad av samarbetsvilja från de filippinska exportörernas sida, på grundval av uppgifter från Eurostat, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På denna grundval låg priserna för exporten från Filippinerna genomsnittligt under den nivå i gemenskapen för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (46) | Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Filippinerna undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller priser och kvantiteter. |
| --- | --- |

(46)

Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Filippinerna undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller priser och kvantiteter.

d)   Bevisning för dumpning

| (47) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpris under undersökningsperioden som fastställts på det sätt som redovisas i skäl 45 visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Filippinerna ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(47)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga undersökningen och det vägda genomsnittliga exportpris under undersökningsperioden som fastställts på det sätt som redovisas i skäl 45 visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Filippinerna ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull.

e)   Slutsats

| (48) | Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Filippinerna i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Filippinerna i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

8.   Pakistan

a)   Typ av kringgående

| (49) | Undersökningen visade att Ecopak Lighting hade en produktions- och sammansättningsanläggning för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan. Ecopak Lighting är närstående ett kinesiskt företag som omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen, nämligen Firefly Lighting Co. Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Undersökningen visade att Ecopak Lighting hade en produktions- och sammansättningsanläggning för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan. Ecopak Lighting är närstående ett kinesiskt företag som omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen, nämligen Firefly Lighting Co. Ltd.

| (50) | Ecopac Lighting registrerades i början av 2001 (medan den ursprungliga undersökningen pågick) och inledde den faktiska verksamheten i maj 2001, efter det att provisoriska åtgärder hade införts inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Maskiner och annan utrustning hade köpts från ett handelsföretag i Kina. Överföringen av utrustning från Kina till Pakistan hade inletts i februari 2001, omedelbart innan det infördes provisoriska åtgärder inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Undersökningen visade emellertid att Ecopak Lighting aldrig satte igång någon tillverkning av integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan utan bara ägnade sig åt samansättningsverksamhet. Man fann bevisning för att delar till integrerade elektroniska kompaktlysrör tillverkades av det närstående företaget i Kina och importerades i delvis monterade ”satser”. Ecopak Lighting hade vidare inte de maskiner eller den utrustning som behövdes för att tillverka integrerade elektroniska kompaktlysrör. Vid dess anläggningar i Pakistan påträffades bara maskiner för sammansättning. |
| --- | --- |

(50)

Ecopac Lighting registrerades i början av 2001 (medan den ursprungliga undersökningen pågick) och inledde den faktiska verksamheten i maj 2001, efter det att provisoriska åtgärder hade införts inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Maskiner och annan utrustning hade köpts från ett handelsföretag i Kina. Överföringen av utrustning från Kina till Pakistan hade inletts i februari 2001, omedelbart innan det infördes provisoriska åtgärder inom ramen för den ursprungliga undersökningen. Undersökningen visade emellertid att Ecopak Lighting aldrig satte igång någon tillverkning av integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan utan bara ägnade sig åt samansättningsverksamhet. Man fann bevisning för att delar till integrerade elektroniska kompaktlysrör tillverkades av det närstående företaget i Kina och importerades i delvis monterade ”satser”. Ecopak Lighting hade vidare inte de maskiner eller den utrustning som behövdes för att tillverka integrerade elektroniska kompaktlysrör. Vid dess anläggningar i Pakistan påträffades bara maskiner för sammansättning.

| (51) | Vid kontrollbesöket konstaterades att det inte pågick någon verksamhet (vare sig tillverkning eller sammansättning) och att det inte fanns någon personal på platsen och inga lager. Enligt vad företaget uppgav hade det bedrivit sammansättningsverksamhet under undersökningsperioden, vilket visades av maskinuppsättningen och den personalförteckning som överlämnades, men att det hade upphört med verksamheten strax innan den nuvarande undersökningen hade inletts och ännu inte hade beslutat om det skulle sätta igång verksamheten igen eller inte. På denna grundval kunde förekomsten av tillverkningskapacitet inte fastställas. |
| --- | --- |

(51)

Vid kontrollbesöket konstaterades att det inte pågick någon verksamhet (vare sig tillverkning eller sammansättning) och att det inte fanns någon personal på platsen och inga lager. Enligt vad företaget uppgav hade det bedrivit sammansättningsverksamhet under undersökningsperioden, vilket visades av maskinuppsättningen och den personalförteckning som överlämnades, men att det hade upphört med verksamheten strax innan den nuvarande undersökningen hade inletts och ännu inte hade beslutat om det skulle sätta igång verksamheten igen eller inte. På denna grundval kunde förekomsten av tillverkningskapacitet inte fastställas.

| (52) | Det konstaterades dessutom att Ecopak Lighting hade två uppsättningar räkenskaper. Räkenskaperna, inbegripet revisionsberättelserna, uppfyllde inte kraven enligt internationella redovisningsstandarder och ansågs därför otillförlitliga. Något tillförlitligt värde på företagets maskinpark (vilket behövdes för att beräkna det avskrivningsbelopp som skulle tas med vid beräkningen av förädlingsvärdet) kunde därför inte fastställas, inte heller det exakta värdet på de importerade delarna eller för ökningen av delarnas värde. Företaget lämnade över huvud taget inga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att undersöka de tröskelvärden som nämns i artikel 13.2 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Det konstaterades dessutom att Ecopak Lighting hade två uppsättningar räkenskaper. Räkenskaperna, inbegripet revisionsberättelserna, uppfyllde inte kraven enligt internationella redovisningsstandarder och ansågs därför otillförlitliga. Något tillförlitligt värde på företagets maskinpark (vilket behövdes för att beräkna det avskrivningsbelopp som skulle tas med vid beräkningen av förädlingsvärdet) kunde därför inte fastställas, inte heller det exakta värdet på de importerade delarna eller för ökningen av delarnas värde. Företaget lämnade över huvud taget inga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att undersöka de tröskelvärden som nämns i artikel 13.2 b i grundförordningen.

| (53) | Mot bakgrund av tillgänglig bevisning, dvs. uppgifterna från den sökande och det faktum att nästan samtliga delar importerades från Kina i form av satser från ett närstående företag som omfattades av åtgärder, drogs slutsatsen att den verksamhet som ägde rum i Pakistan under undersökningsperioden borde betraktas som sammansättningsverksamhet med syfte att kringgå de slutgiltiga antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(53)

Mot bakgrund av tillgänglig bevisning, dvs. uppgifterna från den sökande och det faktum att nästan samtliga delar importerades från Kina i form av satser från ett närstående företag som omfattades av åtgärder, drogs slutsatsen att den verksamhet som ägde rum i Pakistan under undersökningsperioden borde betraktas som sammansättningsverksamhet med syfte att kringgå de slutgiltiga antidumpningstullarna.

b)   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen

| (54) | Vid undersökningen framkom ytterligare omständigheter som bekräftade att sammansättningsverksamheten i Pakistan inte hade någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(54)

Vid undersökningen framkom ytterligare omständigheter som bekräftade att sammansättningsverksamheten i Pakistan inte hade någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen.

| (55) | Den ovan beskrivna förändringen i handelsmönstret sammanföll i tiden med etableringen av sammansättningsverksamhet för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan. Det konstaterades också att medan försäljningen av integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen gjordes från Pakistan, fortsatte det närstående kinesiska företaget att försörja andra marknader direkt från Kina. Ecopak Lightings kunder i gemenskapen beställde integrerade elektroniska kompaktlysrör direkt från det närstående företaget i Kina. |
| --- | --- |

(55)

Den ovan beskrivna förändringen i handelsmönstret sammanföll i tiden med etableringen av sammansättningsverksamhet för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Pakistan. Det konstaterades också att medan försäljningen av integrerade elektroniska kompaktlysrör till gemenskapen gjordes från Pakistan, fortsatte det närstående kinesiska företaget att försörja andra marknader direkt från Kina. Ecopak Lightings kunder i gemenskapen beställde integrerade elektroniska kompaktlysrör direkt från det närstående företaget i Kina.

| (56) | Enligt exportören var skälet till att verksamheten i Pakistan satts igång framför allt de gynnsamma betingelserna för utländska investeringar, förbättrad infrastruktur och låga arbetskostnader i Pakistan. Företaget gjorde också gällande att gemenskapsmarknaden skilde sig från andra marknader när det gällde efterfrågan, produkttyper och priser, vilket krävde en annan exportstrategi än för andra marknader. |
| --- | --- |

(56)

Enligt exportören var skälet till att verksamheten i Pakistan satts igång framför allt de gynnsamma betingelserna för utländska investeringar, förbättrad infrastruktur och låga arbetskostnader i Pakistan. Företaget gjorde också gällande att gemenskapsmarknaden skilde sig från andra marknader när det gällde efterfrågan, produkttyper och priser, vilket krävde en annan exportstrategi än för andra marknader.

| (57) | Inget av dessa argument kunde emellertid understödjas med tillräcklig bevisning, och företaget kunde inte visa att de nämnda faktorerna hade beaktats vid beslutet att sätta igång verksamheten i Pakistan. Resultaten av kontrollen på platsen motsade tvärtom i hög grad företagets påpekanden. Företaget kunde vidare inte lämna någon rimlig förklaring till varför verksamheten hade avbrutits. Det bör noteras att företaget i alla händelser mycket lätt skulle kunna återuppta sammansättningsverksamheten om det beslutade sig för det. |
| --- | --- |

(57)

Inget av dessa argument kunde emellertid understödjas med tillräcklig bevisning, och företaget kunde inte visa att de nämnda faktorerna hade beaktats vid beslutet att sätta igång verksamheten i Pakistan. Resultaten av kontrollen på platsen motsade tvärtom i hög grad företagets påpekanden. Företaget kunde vidare inte lämna någon rimlig förklaring till varför verksamheten hade avbrutits. Det bör noteras att företaget i alla händelser mycket lätt skulle kunna återuppta sammansättningsverksamheten om det beslutade sig för det.

| (58) | Med hänsyn till det ovanstående och eftersom företaget dessutom självt erkände att sammansättningsverksamheten hade satts igång på grund av gemenskapens antidumpningstullar, drogs slutsatsen att det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för förändringen i handelsmönstret än införandet av antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(58)

Med hänsyn till det ovanstående och eftersom företaget dessutom självt erkände att sammansättningsverksamheten hade satts igång på grund av gemenskapens antidumpningstullar, drogs slutsatsen att det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för förändringen i handelsmönstret än införandet av antidumpningstullen.

c)   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar

| (59) | Analysen av handelsströmmarna på grundval av uppgifter från Eurostat visar att den förändring i mönstret för importen till gemenskapen som inträffade efter införandet av slutgiltiga åtgärder för import med ursprung i Kina har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna när det gäller de kvantiteter som importeras till gemenskapsmarknaden. Det pakistanska företaget exporterade till och med betydligt mer till gemenskapen under undersökningsperioden i denna undersökning än vad dess närstående företag i Kina hade gjort under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Analysen av handelsströmmarna på grundval av uppgifter från Eurostat visar att den förändring i mönstret för importen till gemenskapen som inträffade efter införandet av slutgiltiga åtgärder för import med ursprung i Kina har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna när det gäller de kvantiteter som importeras till gemenskapsmarknaden. Det pakistanska företaget exporterade till och med betydligt mer till gemenskapen under undersökningsperioden i denna undersökning än vad dess närstående företag i Kina hade gjort under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen.

| (60) | När det gäller priserna för den produkt som avsändes från Pakistan konstaterades att priserna till icke-närstående kunder i gemenskapen låg under den nivå för undanröjande av skada som hade fastställs för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller priserna för den produkt som avsändes från Pakistan konstaterades att priserna till icke-närstående kunder i gemenskapen låg under den nivå för undanröjande av skada som hade fastställs för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen.

| (61) | Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Pakistan undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller priser och kvantiteter. |
| --- | --- |

(61)

Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Pakistan undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller priser och kvantiteter.

d)   Bevisning för dumpning

| (62) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen med det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i denna undersökning. Jämförelsen visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Pakistan ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen med det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i denna undersökning. Jämförelsen visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Pakistan ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull.

9.   Vietnam

a)   Allmänna överväganden

| (63) | Begäran om undersökning innehöll tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna kringgicks, med hjälp av omlastning och sammansättningsverksamhet, genom import som avsänts från Vietnam. |
| --- | --- |

(63)

Begäran om undersökning innehöll tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna kringgicks, med hjälp av omlastning och sammansättningsverksamhet, genom import som avsänts från Vietnam.

| (64) | Fyra exportörer/tillverkare i Vietnam besvarade frågeformuläret. Hos tre av dem gjordes kontrollbesök. Det fjärde företaget (Halong Simexco) gick inte med på att det gjordes en kontroll på platsen, och dess svar på frågeformuläret måste därför anses som otillförlitligt. Undersökningsresultaten för detta företag grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter. På den grundvalen drogs slutsatsen att det inte fanns någon anledning att anta att företagets verksamhet inte utgjorde kringgående i den mening som avses i artikel 13 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Fyra exportörer/tillverkare i Vietnam besvarade frågeformuläret. Hos tre av dem gjordes kontrollbesök. Det fjärde företaget (Halong Simexco) gick inte med på att det gjordes en kontroll på platsen, och dess svar på frågeformuläret måste därför anses som otillförlitligt. Undersökningsresultaten för detta företag grundades därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på tillgängliga uppgifter. På den grundvalen drogs slutsatsen att det inte fanns någon anledning att anta att företagets verksamhet inte utgjorde kringgående i den mening som avses i artikel 13 i grundförordningen.

| (65) | De tre andra företagen hade alla etablerat sammansättnings- eller produktionslinjer för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Vietnam. Endast ett av dem (Eco Industries Vietnam) exporterade emellertid den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Energy Research Vietnam började exportera produkten först efter undersökningsperioden och ansökte därför om att såsom ny exportör beviljas befrielse från tull på grundval av artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

De tre andra företagen hade alla etablerat sammansättnings- eller produktionslinjer för integrerade elektroniska kompaktlysrör i Vietnam. Endast ett av dem (Eco Industries Vietnam) exporterade emellertid den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Energy Research Vietnam började exportera produkten först efter undersökningsperioden och ansökte därför om att såsom ny exportör beviljas befrielse från tull på grundval av artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen.

| (66) | Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company, slutligen, hade ingen export av produkten vare sig under eller undersökningsperioden. För det företaget kunde det därför inte dras några slutsatser om huruvida de slutgiltiga antidumpningstullarna kringgicks. Företagets situation kommer om så begärs att prövas på nytt förutsatt att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(66)

Rang Dong Light Source and Vacuum Flask Joint Stock Company, slutligen, hade ingen export av produkten vare sig under eller undersökningsperioden. För det företaget kunde det därför inte dras några slutsatser om huruvida de slutgiltiga antidumpningstullarna kringgicks. Företagets situation kommer om så begärs att prövas på nytt förutsatt att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 är uppfyllda.

b)   Typ av kringgående

| (67) | Ett av de företag som nämns i skäl 65, Energy Research Vietnam Co. Ltd, som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden, började emellertid exportera produkten efter undersökningsperioden och ansökte därför om att bli behandlad som ny exportör i enlighet med artiklarna 13.4 och 11.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

Ett av de företag som nämns i skäl 65, Energy Research Vietnam Co. Ltd, som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden, började emellertid exportera produkten efter undersökningsperioden och ansökte därför om att bli behandlad som ny exportör i enlighet med artiklarna 13.4 och 11.4 i grundförordningen.

| (68) | Kontrollen av företagets svar på frågeformuläret försvårades emellertid avsevärt bland annat av vilseledande uppgifter i svaret (det nämndes t.ex. inte att företaget hade ett lager av den berörda produkten som sålts till gemenskapen) och uppgifterna från företaget måste därför anses som otillförlitliga. Energy Research Vietnam Co. Ltd undanhöll dessutom uppgifter om sitt förvärv av ett vietnamesiskt företag för vilket den sökande i sin begäran lämnat tillräcklig bevisning för att det tillämpade kringgående. Slutligen tillät Energy Research Vietnam Co. Ltd inte något kontrollbesök hos sitt moderbolag i Hongkong, trots att det hävdade att de flesta av de handlingar som var av betydelse för undersökningen fanns hos det företaget. |
| --- | --- |

(68)

Kontrollen av företagets svar på frågeformuläret försvårades emellertid avsevärt bland annat av vilseledande uppgifter i svaret (det nämndes t.ex. inte att företaget hade ett lager av den berörda produkten som sålts till gemenskapen) och uppgifterna från företaget måste därför anses som otillförlitliga. Energy Research Vietnam Co. Ltd undanhöll dessutom uppgifter om sitt förvärv av ett vietnamesiskt företag för vilket den sökande i sin begäran lämnat tillräcklig bevisning för att det tillämpade kringgående. Slutligen tillät Energy Research Vietnam Co. Ltd inte något kontrollbesök hos sitt moderbolag i Hongkong, trots att det hävdade att de flesta av de handlingar som var av betydelse för undersökningen fanns hos det företaget.

| (69) | Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att Energy Research Vietnam Co. Ltd inte kunde betraktas som en samarbetsvillig part. Undersökningsresultaten för det företaget måste därför fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. På den grundvalen och med hänsyn särskilt till bevisningen från den klagande och till att företagets uppgifter i svaret på frågeformuläret i stora delar var ofullständiga drogs slutsatsen att det inte var möjligt att pröva företagets ansökan om att beviljas ställning som ny exportör. |
| --- | --- |

(69)

Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att Energy Research Vietnam Co. Ltd inte kunde betraktas som en samarbetsvillig part. Undersökningsresultaten för det företaget måste därför fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. På den grundvalen och med hänsyn särskilt till bevisningen från den klagande och till att företagets uppgifter i svaret på frågeformuläret i stora delar var ofullständiga drogs slutsatsen att det inte var möjligt att pröva företagets ansökan om att beviljas ställning som ny exportör.

| (70) | Efter meddelandet av uppgifter om undersökningsresultaten gjorde företaget gällande att det hade samarbetat till fullo och motsatte sig de flesta av konstaterandena i skäl 68. Invändningarna befanns emellertid, på grundval av faktisk bevisning som kommissionen inhämtade, sakna underbyggnad och vara grundlösa. Slutsatsen i skäl 69 bekräftas därför. |
| --- | --- |

(70)

Efter meddelandet av uppgifter om undersökningsresultaten gjorde företaget gällande att det hade samarbetat till fullo och motsatte sig de flesta av konstaterandena i skäl 68. Invändningarna befanns emellertid, på grundval av faktisk bevisning som kommissionen inhämtade, sakna underbyggnad och vara grundlösa. Slutsatsen i skäl 69 bekräftas därför.

| (71) | Eco Industries Vietnam, ett av de företag som nämns i skäl 65, ingår i en koncern vars moderbolag, Eco International Inc., finns i Förenta staterna. Anläggningarna för produktion av integrerade elektroniska kompaktlysrör etablerades i augusti 2003 och exporten till gemenskapen inleddes samma år. Två närstående företag i gemenskapen (i Danmark och Spanien) är engagerade i import, försäljning och marknadsföring av integrerade elektroniska kompaktlysrör i gemenskapen. Så gott som hela produktionen av integrerade elektroniska kompaktlysrör i Vietnam exporteras till gemenskapen (mindre kvantiteter har sålts till Indonesien efter undersökningsperiodens slut). Det närstående danska företaget, e3light, köpte via en närstående handlare (Eco Industries China) integrerade elektroniska kompaktlysrör också från Kina för vidare försäljning till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(71)

Eco Industries Vietnam, ett av de företag som nämns i skäl 65, ingår i en koncern vars moderbolag, Eco International Inc., finns i Förenta staterna. Anläggningarna för produktion av integrerade elektroniska kompaktlysrör etablerades i augusti 2003 och exporten till gemenskapen inleddes samma år. Två närstående företag i gemenskapen (i Danmark och Spanien) är engagerade i import, försäljning och marknadsföring av integrerade elektroniska kompaktlysrör i gemenskapen. Så gott som hela produktionen av integrerade elektroniska kompaktlysrör i Vietnam exporteras till gemenskapen (mindre kvantiteter har sålts till Indonesien efter undersökningsperiodens slut). Det närstående danska företaget, e3light, köpte via en närstående handlare (Eco Industries China) integrerade elektroniska kompaktlysrör också från Kina för vidare försäljning till Förenta staterna.

| (72) | Undersökningen visade att företagets räkenskaper inte uppfyllde kraven enligt internationell redovisningssed och att de överlag var mycket bristfälliga och därför måste anses som otillförlitliga. Företagets kostnader kunde därför inte fastställas på grundval av räkenskaperna. Undersökningen visade också att företaget i Vietnam under undersökningsperioden importerat nästan samtliga delar för sin tillverkning av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina. |
| --- | --- |

(72)

Undersökningen visade att företagets räkenskaper inte uppfyllde kraven enligt internationell redovisningssed och att de överlag var mycket bristfälliga och därför måste anses som otillförlitliga. Företagets kostnader kunde därför inte fastställas på grundval av räkenskaperna. Undersökningen visade också att företaget i Vietnam under undersökningsperioden importerat nästan samtliga delar för sin tillverkning av integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina.

| (73) | Eftersom det inte var möjligt att fastställa något exakt värde på de importerade delarna kunde ökningen av de importerade delarnas värde inte beräknas. Företaget lämnade inga tillförlitliga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att undersöka de tröskelvärden som nämns i artikel 13.2 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom det inte var möjligt att fastställa något exakt värde på de importerade delarna kunde ökningen av de importerade delarnas värde inte beräknas. Företaget lämnade inga tillförlitliga uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att undersöka de tröskelvärden som nämns i artikel 13.2 b i grundförordningen.

| (74) | Bedömningarna när det gäller Eco Industries Vietnam måste därför grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Mot bakgrund av tillgänglig bevisning, dvs. det faktum att företaget inledde sin verksamhet efter det att åtgärder hade införts för Kina och att nästan samtliga delar importerades från Kina, drogs slutsatsen att den verksamhet som Eco Industries Vietnam bedrev under undersökningsperioden borde betraktas som sammansättningsverksamhet med syfte att kringgå de slutgiltiga antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(74)

Bedömningarna när det gäller Eco Industries Vietnam måste därför grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Mot bakgrund av tillgänglig bevisning, dvs. det faktum att företaget inledde sin verksamhet efter det att åtgärder hade införts för Kina och att nästan samtliga delar importerades från Kina, drogs slutsatsen att den verksamhet som Eco Industries Vietnam bedrev under undersökningsperioden borde betraktas som sammansättningsverksamhet med syfte att kringgå de slutgiltiga antidumpningstullarna.

| (75) | Efter meddelandet av uppgifter om undersökningsresultaten gjorde företaget gällande att skälet till att den vietnamesiska produktionsanläggningen så gott som uteslutande levererade produkter till gemenskapen var att kapaciteten var otillräcklig för att försörja andra marknader. Det kunde emellertid bevisas att företaget inte haft någon tillverkning under en betydande del av undersökningsperioden och att det därför skulle ha haft ledig kapacitet nog för att försörja andra marknader än gemenskapsmarknaden. Företaget hävdade också att dess räkenskaper borde anses som tillförlitliga eftersom de hade granskats och konstaterats vara förenliga med god redovisningssed i Vietnam. Härvidlag erinras om att företaget inte förde någon huvudbok och att dess bokföringssystem inte medgav någon kontroll av om räkenskaperna var fullständiga och riktiga. Slutsatsen i skäl 74 kvarstår därför. |
| --- | --- |

(75)

Efter meddelandet av uppgifter om undersökningsresultaten gjorde företaget gällande att skälet till att den vietnamesiska produktionsanläggningen så gott som uteslutande levererade produkter till gemenskapen var att kapaciteten var otillräcklig för att försörja andra marknader. Det kunde emellertid bevisas att företaget inte haft någon tillverkning under en betydande del av undersökningsperioden och att det därför skulle ha haft ledig kapacitet nog för att försörja andra marknader än gemenskapsmarknaden. Företaget hävdade också att dess räkenskaper borde anses som tillförlitliga eftersom de hade granskats och konstaterats vara förenliga med god redovisningssed i Vietnam. Härvidlag erinras om att företaget inte förde någon huvudbok och att dess bokföringssystem inte medgav någon kontroll av om räkenskaperna var fullständiga och riktiga. Slutsatsen i skäl 74 kvarstår därför.

c)   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar

| (76) | Analysen av handelsströmmarna visar att den förändring i mönstret för importen till gemenskapen som inträffat sedan de slutgiltiga åtgärderna för import med ursprung i Kina infördes har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna när det gäller de kvantiteter som importeras till gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(76)

Analysen av handelsströmmarna visar att den förändring i mönstret för importen till gemenskapen som inträffat sedan de slutgiltiga åtgärderna för import med ursprung i Kina infördes har undergrävt de positiva verkningarna av antidumpningsåtgärderna när det gäller de kvantiteter som importeras till gemenskapens marknad.

| (77) | Eftersom endast ett av de företag som exporterade den berörda produkten till EU-15 under undersökningsperioden samarbetade i den här undersökningen, måste undersökningen för övriga företag avseende kvantiteter och priser göras på grundval av uppgifter från Eurostat. Som framgår av skälen 17 och 39 ökade importen väsentligt, med mer än 700 %, efter det att de slutgiltiga åtgärderna hade införts. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom endast ett av de företag som exporterade den berörda produkten till EU-15 under undersökningsperioden samarbetade i den här undersökningen, måste undersökningen för övriga företag avseende kvantiteter och priser göras på grundval av uppgifter från Eurostat. Som framgår av skälen 17 och 39 ökade importen väsentligt, med mer än 700 %, efter det att de slutgiltiga åtgärderna hade införts.

| (78) | När det gäller priserna på den produkt som avsändes från Vietnam konstaterades att de genomsnittligt låg under den nivå för undanröjande av skada som hade fastställs för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller priserna på den produkt som avsändes från Vietnam konstaterades att de genomsnittligt låg under den nivå för undanröjande av skada som hade fastställs för tillverkarna i gemenskapen i den ursprungliga undersökningen.

| (79) | Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Vietnam undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller både priser och kvantiteter. Samma slutsats drogs vid undersökningen av exporten från Eco Industries. |
| --- | --- |

(79)

Därför drogs slutsatsen att importen av den berörda produkten från Vietnam undergrävde tullens positiva verkningar när det gäller både priser och kvantiteter. Samma slutsats drogs vid undersökningen av exporten från Eco Industries.

d)   Bevisning för dumpning

| (80) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen med det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i denna undersökning. Jämförelsen visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull. Samma slutsats drogs vid undersökningen av de exportpriser som Eco Industries Vietnam tillämpade. |
| --- | --- |

(80)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärde som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen med det vägda genomsnittliga exportpriset under undersökningsperioden i denna undersökning. Jämförelsen visade att importen av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam ägde rum till dumpade priser. Dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, före tull. Samma slutsats drogs vid undersökningen av de exportpriser som Eco Industries Vietnam tillämpade.

| (81) | Eco Industries Vietnam gjorde gällande, utan att närmare underbygga sitt påstående, att de normalvärden som fastställts i den ursprungliga undersökningen inte avspeglade marknadsförhållandena när det gällde priserna under undersökningsperioden och därför borde beräknas på nytt eller justeras. Härvidlag kan anföras att det i artikel 13.2 c i grundförordningen uttryckligen föreskrivs att bevisningen för dumpning skall fastställas i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter. Den av kommissionen använda metoden låg därför i linje med grundförordningens regler. Någon justering eller förnyad beräkning av normalvärdet under den nuvarande undersökningsperioden var därför inte motiverad. Företaget gjorde också gällande att kommissionen när den konstruerade ett exportpris för Eco Industries Vietnam i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen felaktigt hade tagit med ett betydande belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den danska närstående importören (e3light) i beräkningen. Beloppet i fråga avsåg nämligen, uppgav företaget, tjänster som tillhandahållits det amerikanska moderbolaget och hade därför inget samband med försäljningen av den berörda produkten i gemenskapen; företaget lämnade emellertid ingen bevisning till stöd för sitt påstående. Det kvantifierade vidare inte det belopp som felaktigt skulle ha tagits med i försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna och lämnade inte heller några uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att, åtminstone grovt räknat, fastställa dessa kostnader. Slutsatsen i skäl 80 för detta företag kvarstår därför. |
| --- | --- |

(81)

Eco Industries Vietnam gjorde gällande, utan att närmare underbygga sitt påstående, att de normalvärden som fastställts i den ursprungliga undersökningen inte avspeglade marknadsförhållandena när det gällde priserna under undersökningsperioden och därför borde beräknas på nytt eller justeras. Härvidlag kan anföras att det i artikel 13.2 c i grundförordningen uttryckligen föreskrivs att bevisningen för dumpning skall fastställas i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten eller liknande produkter. Den av kommissionen använda metoden låg därför i linje med grundförordningens regler. Någon justering eller förnyad beräkning av normalvärdet under den nuvarande undersökningsperioden var därför inte motiverad. Företaget gjorde också gällande att kommissionen när den konstruerade ett exportpris för Eco Industries Vietnam i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen felaktigt hade tagit med ett betydande belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den danska närstående importören (e3light) i beräkningen. Beloppet i fråga avsåg nämligen, uppgav företaget, tjänster som tillhandahållits det amerikanska moderbolaget och hade därför inget samband med försäljningen av den berörda produkten i gemenskapen; företaget lämnade emellertid ingen bevisning till stöd för sitt påstående. Det kvantifierade vidare inte det belopp som felaktigt skulle ha tagits med i försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna och lämnade inte heller några uppgifter som skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att, åtminstone grovt räknat, fastställa dessa kostnader. Slutsatsen i skäl 80 för detta företag kvarstår därför.

C.   SLUTSATSER

| (82) | Den här undersökningen utmärktes av att samarbetsviljan var mycket låg. De företag som faktiskt var villiga att samarbeta lämnade otillförlitliga uppgifter. Undersökningsresultaten måste därför i stor utsträckning, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, grundas på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(82)

Den här undersökningen utmärktes av att samarbetsviljan var mycket låg. De företag som faktiskt var villiga att samarbeta lämnade otillförlitliga uppgifter. Undersökningsresultaten måste därför i stor utsträckning, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, grundas på tillgängliga uppgifter.

| (83) | De undersökningsresultat som redovisats i det föregående visade att åtgärderna för integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina kringgicks i den mening som avses i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen via de tre ovannämnda länderna. Antidumpningsåtgärderna för import av den berörda produkten med ursprung i Kina bör därför utvidgas till att omfatta integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, oavsett om produkten deklarerats ha ursprung i något av dessa länder eller inte. |
| --- | --- |

(83)

De undersökningsresultat som redovisats i det föregående visade att åtgärderna för integrerade elektroniska kompaktlysrör från Kina kringgicks i den mening som avses i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen via de tre ovannämnda länderna. Antidumpningsåtgärderna för import av den berörda produkten med ursprung i Kina bör därför utvidgas till att omfatta integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, oavsett om produkten deklarerats ha ursprung i något av dessa länder eller inte.

| (84) | De åtgärder som utvidgas bör vara de som i artikel 1.2 i den ursprungliga förordningen fastställs för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(84)

De åtgärder som utvidgas bör vara de som i artikel 1.2 i den ursprungliga förordningen fastställs för ”alla övriga företag”.

| (85) | I överensstämmelse med artikel 14.5 i grundförordningen, enligt vilken eventuella utvidgade åtgärder skall tillämpas på import till gemenskapen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna. |
| --- | --- |

(85)

I överensstämmelse med artikel 14.5 i grundförordningen, enligt vilken eventuella utvidgade åtgärder skall tillämpas på import till gemenskapen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av integrerade elektroniska kompaktlysrör som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna.

D.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

| (86) | De fyra företag i Vietnamn och det företag i Pakistan som besvarade frågeformuläret ansökte om befrielse från tull med stöd av artikel 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(86)

De fyra företag i Vietnamn och det företag i Pakistan som besvarade frågeformuläret ansökte om befrielse från tull med stöd av artikel 13.4 i grundförordningen.

| (87) | Ett av företagen (Halong Simexco) upphörde senare att samarbeta i undersökningen (se skäl 64). I avsaknad av andra uppgifter som kunde anses tillförlitliga måste slutsatsen dras att företaget kringgick antidumpningsåtgärderna. Dess ansökan om befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4 måste därför avslås. |
| --- | --- |

(87)

Ett av företagen (Halong Simexco) upphörde senare att samarbeta i undersökningen (se skäl 64). I avsaknad av andra uppgifter som kunde anses tillförlitliga måste slutsatsen dras att företaget kringgick antidumpningsåtgärderna. Dess ansökan om befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4 måste därför avslås.

| (88) | Ett annat vietnamesiskt företag, Ralaco, hade ingen export av produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden (se skäl 66) och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse från tullen. Om villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen skulle komma att uppfyllas efter det att antidumpningsåtgärderna utvidgats, kan dess situation emellertid på begäran prövas på nytt. |
| --- | --- |

(88)

Ett annat vietnamesiskt företag, Ralaco, hade ingen export av produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden (se skäl 66) och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse från tullen. Om villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen skulle komma att uppfyllas efter det att antidumpningsåtgärderna utvidgats, kan dess situation emellertid på begäran prövas på nytt.

| (89) | Det tredje företaget, Energy Research Vietnamn Co., Ltd, lämnade vilseledande uppgifter (se skäl 69) och konstaterades på den grundvalen kringgå de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Företagets förbindelser med ett kinesiskt företag, som enligt vad som gjordes gällande ägnade sig åt kringgående, kunde vidare inte klargöras. Dess ansökan om befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4 måste därför avslås. |
| --- | --- |

(89)

Det tredje företaget, Energy Research Vietnamn Co., Ltd, lämnade vilseledande uppgifter (se skäl 69) och konstaterades på den grundvalen kringgå de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Företagets förbindelser med ett kinesiskt företag, som enligt vad som gjordes gällande ägnade sig åt kringgående, kunde vidare inte klargöras. Dess ansökan om befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4 måste därför avslås.

| (90) | Det fjärde företaget i Vietnam, Eco Industries Vietnam Co. Ltd, hade inga tillförlitliga räkenskaper (se skäl 70) och ökningen av de importerade delarnas värde kunde därför inte fastställas. De delar som företaget använde för att tillverka integrerade elektroniska kompaktlysrör importerades emellertid så gott som helt från Kina. Sammansättningsverksamheten i Vietnam måste därför anses kringgå de gällande åtgärderna. Inte heller detta företag kunde därför beviljas befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4. |
| --- | --- |

(90)

Det fjärde företaget i Vietnam, Eco Industries Vietnam Co. Ltd, hade inga tillförlitliga räkenskaper (se skäl 70) och ökningen av de importerade delarnas värde kunde därför inte fastställas. De delar som företaget använde för att tillverka integrerade elektroniska kompaktlysrör importerades emellertid så gott som helt från Kina. Sammansättningsverksamheten i Vietnam måste därför anses kringgå de gällande åtgärderna. Inte heller detta företag kunde därför beviljas befrielse från tullen med stöd av artikel 13.4.

| (91) | Företaget i Pakistan, slutligen, konstaterades kringgå antidumpningstullen i den mening som avses i artikel 13.2 i grundförordningen (se skäl 49 f.). Företaget är dessutom närstående ett av de företag som omfattas av åtgärder, nämligen Firefly Lighting Co. Ltd. På denna grundval måste företagets ansökan om befrielse från tull med stöd av artikel 13.4 avslås. |
| --- | --- |

(91)

Företaget i Pakistan, slutligen, konstaterades kringgå antidumpningstullen i den mening som avses i artikel 13.2 i grundförordningen (se skäl 49 f.). Företaget är dessutom närstående ett av de företag som omfattas av åtgärder, nämligen Firefly Lighting Co. Ltd. På denna grundval måste företagets ansökan om befrielse från tull med stöd av artikel 13.4 avslås.

| (92) | Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för förfarandet och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen med stöd av artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Befrielse från tull kan beviljas på grundval av en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, av produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, inköp och försäljning, av sannolikheten för att företaget kommer att fortsätta att tillämpa metoder för vilka det inte finns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt av bevisningen för dumpning. Kommissionen gör normalt i sådana fall också ett kontrollbesök på platsen. Ansökan om befrielse från tullen bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och export av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(92)

Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för förfarandet och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen med stöd av artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Befrielse från tull kan beviljas på grundval av en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, av produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, inköp och försäljning, av sannolikheten för att företaget kommer att fortsätta att tillämpa metoder för vilka det inte finns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt av bevisningen för dumpning. Kommissionen gör normalt i sådana fall också ett kontrollbesök på platsen. Ansökan om befrielse från tullen bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och export av den berörda produkten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull på 66,1 % som införts genom förordning (EG) nr 1470/2001 på import av elektroniska kompakta gasurladdningslampor (lysrör), med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln, enligt KN-nummer ex 8539 31 90 med ursprung i Kina skall utvidgas till att omfatta elektroniska kompakta gasurladdningslampor (lysrör), med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln, som avsänts från Vietnam, Pakistan eller Filippinerna, oavsett om produkten deklarerats ha ursprung i Vietnam, Pakistan eller Filippinerna eller inte (TARIC-nummer 85393190*92).

2.   Den tull som utvidgas genom punkt 1 skall tas ut på import som registrerats i enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 384/96.

3.   Gällande bestämmelser om tullar skall tillämpas.

Artikel 2

1.   En ansökan om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 skall göras skriftligen på något av gemenskapens officiella språk och vara undertecknad av en person som har rätt att företräda den sökande. Ansökan skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| J-79 05/17 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

J-79 05/17

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 384/96 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1470/2001 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.

Artikel 3

Tullmyndigheterna skall upphöra med den registrering av importen som införts i enlighet med artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1582/2004.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 6 juni 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 195, 19.7.2001, s. 8.

2

(3)  EGT C 244, 10.10.2002, s. 2.

3

(4)  EUT L 71, 10.3.2004, s. 35.

4

(5)  EUT L 289, 10.9.2004, s. 54.

5

---

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 867/2005

av den 8 juni 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 juni 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juni 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 8 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 69,1 |
| 204 | 49,9 |
| 999 | 59,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 83,1 |
| 999 | 83,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 92,6 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 100,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,4 |
| 528 | 61,8 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 62,1 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 80,6 |
| 400 | 124,9 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 68,1 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,9 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,7 |
| 804 | 93,1 |
| 999 | 92,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 186,0 |
| 999 | 186,0 |
| 0809 20 95 | 052 | 324,4 |
| 068 | 238,7 |
| 400 | 439,8 |
| 999 | 334,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

69,1

204

49,9

999

59,5

0707 00 05

052

83,1

999

83,1

0709 90 70

052

92,6

624

107,4

999

100,0

0805 50 10

388

61,4

528

61,8

624

63,1

999

62,1

0808 10 80

204

70,2

388

80,6

400

124,9

404

122,8

508

68,7

512

68,1

524

65,0

528

64,9

624

173,6

720

80,7

804

93,1

999

92,1

0809 10 00

052

186,0

999

186,0

0809 20 95

052

324,4

068

238,7

400

439,8

999

334,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 868/2005

av den 8 juni 2005

om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med de gemensamma internationella åtagandena inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (2), är det nödvändigt att skapa förutsättningar för Spanien att importera en viss kvantitet majs. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med de gemensamma internationella åtagandena inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (2), är det nödvändigt att skapa förutsättningar för Spanien att importera en viss kvantitet majs.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 med tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vad gäller de särskilda ordningarna för import av respektive majs och sockerhirs till Spanien och majs till Portugal (3), fastställs de specifika kompletterande regler som är nödvändiga för att verkställa anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 med tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vad gäller de särskilda ordningarna för import av respektive majs och sockerhirs till Spanien och majs till Portugal (3), fastställs de specifika kompletterande regler som är nödvändiga för att verkställa anbudsförfarandet.

| (3) | Med hänsyn till marknadens behov i Spanien för närvarande bör ett anbudsförfarande inledas för nedsättning av importtullarna för majs. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till marknadens behov i Spanien för närvarande bör ett anbudsförfarande inledas för nedsättning av importtullarna för majs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Anbudsförfarande för sänkning av tull vidtas enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 för import av majs till Spanien.

2.   Reglerna i förordning (EG) nr 1839/95 skall tillämpas så länge inga bestämmelser i denna förordning föreskriver något annat.

Artikel 2

Anbudsförfarandet är öppet till den 28 juli 2005. Under denna period vidtas anbudsförfarande veckovis för vilken kvantiteterna och datumen för inlämnandet av anbud avgörs i avin om anbudsförfarande.

Artikel 3

De importlicenser som utfärdas inom ramen för dessa anbudsförfaranden är giltiga i 50 dagar från och med dagen för utfärdandet enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1839/95.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 8 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 869/2005

av den 8 juni 2005

om ändring av bilagorna I och II till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende ivermektin och karprofen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (1), särskilt artiklarna 2 och 3 i denna,

med beaktande av yttrandena från Europeiska läkemedelsmyndigheten som utarbetas av Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90 måste man utvärdera samtliga farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90 måste man utvärdera samtliga farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur.

| (2) | Ivermektin har funnits med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för lever och fett från nötkreatur, svin, får och hästdjur och för lever, fett, muskel och njurar från hjortdjur, inbegripet renar. Denna post bör ändras och utvidgas till att gälla alla livsmedelsproducerande däggdjursarter, utom djur som producerar mjölk som skall användas som livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Ivermektin har funnits med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för lever och fett från nötkreatur, svin, får och hästdjur och för lever, fett, muskel och njurar från hjortdjur, inbegripet renar. Denna post bör ändras och utvidgas till att gälla alla livsmedelsproducerande däggdjursarter, utom djur som producerar mjölk som skall användas som livsmedel.

| (3) | Karprofen har funnits med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90, med karprofen som restmarkör för muskel, fett, lever och njurar från nötkreatur och hästdjur, men har inte omfattat djur som producerar mjölk som skall användas som livsmedel. Restmarkören bör ersättas med summan av karprofen och glukuronidkonjugat av karprofen. Karprofen bör införas i bilaga II till den förordningen men endast för mjölk från nötkreatur. |
| --- | --- |

(3)

Karprofen har funnits med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90, med karprofen som restmarkör för muskel, fett, lever och njurar från nötkreatur och hästdjur, men har inte omfattat djur som producerar mjölk som skall användas som livsmedel. Restmarkören bör ersättas med summan av karprofen och glukuronidkonjugat av karprofen. Karprofen bör införas i bilaga II till den förordningen men endast för mjölk från nötkreatur.

| (4) | Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan denna förordning börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i denna förordning när det gäller sådana godkännanden för försäljning som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

(5)

Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan denna förordning börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i denna förordning när det gäller sådana godkännanden för försäljning som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2).

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 8 augusti 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 712/2005 (EUT L 120, 12.5.2005, s. 3).

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAGA

A.   Följande substans(er) skall införas i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90

2.   Antiparasitära medel

2.3   Medel mot endo- och ektoparasiter

2.3.1   Avermektiner

| Farmakologiskt verksamma substanser | Restmarkör | Djurarter | Gränsvärde | Målvävnader |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Ivermektin | 22,23-Dihydro-avermektin B1a | Alla livsmedelsproducerande däggdjursarter (1) | 100 μg/kg | Fett |
| 100 μg/kg | Lever |
| 30 μg/kg | Njure |

Farmakologiskt verksamma substanser

Restmarkör

Djurarter

Gränsvärde

Målvävnader

”Ivermektin

22,23-Dihydro-avermektin B1a

Alla livsmedelsproducerande däggdjursarter (1)

100 μg/kg

Fett

100 μg/kg

Lever

30 μg/kg

Njure

4.   Antiinflammatoriska medel

4.1   Icke-steroida antiinflammatoriska medel

4.1.1   Arylpropionsyraderivat

| Farmakologiskt verksamma substanser | Restmarkör | Djurarter | Gränsvärde | Målvävnader |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Karprofen | Summan av karprofen och glukuronidkonjugat av karprofen | Nötkreatur, hästdjur | 500 μg/kg | Muskel |
| 1 000 μg/kg | Fett |
| 1 000 μg/kg | Lever |
| 1 000 μg/kg | Njure” |

Farmakologiskt verksamma substanser

Restmarkör

Djurarter

Gränsvärde

Målvävnader

”Karprofen

Summan av karprofen och glukuronidkonjugat av karprofen

Nötkreatur, hästdjur

500 μg/kg

Muskel

1 000 μg/kg

Fett

1 000 μg/kg

Lever

1 000 μg/kg

Njure”

B.   Följande substans(er) skall införas i bilaga II till förordning 2377/90

8.   Antiinflammatoriska medel

| Farmakologiskt verksamma substanser | Djurarter |
| --- | --- |
| ”Karprofen | Nötkreatur (2) |

Farmakologiskt verksamma substanser

Djurarter

”Karprofen

Nötkreatur (2)

---

(1)  Ej till djur som producerar mjölk som skall användas som livsmedel.”

1

(2)  Endast mjölk från nötkreatur.”

2

---

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 870/2005

av den 8 juni 2005

om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt GATT artikel XXIV.6 avslutats (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (3), särskilt artikel 5.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (2) | I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (3) | Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer.

| (4) | Under veckan den 30 maj till och med den 3 juni 2005, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien. |
| --- | --- |

(4)

Under veckan den 30 maj till och med den 3 juni 2005, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien.

| (5) | Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(5)

Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnats in mellan den 30 maj till och med den 3 juni 2005 i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003 skall licenser utfärdas inom de kvantiteter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 juni 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juni 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 2).

1

(2)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 568/2005 (EUT L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning II i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Uppnådd |
| Kongo | 100 | |
| Fiji | 0 | Uppnådd |
| Guyana | 0 | Uppnådd |
| Indien | 3,5018 | |
| Elfenbenskusten | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Uppnådd |
| Mauritius | 0 | Uppnådd |
| Moçambique | 0 | Uppnådd |
| Saint Christopher och Nevis | 100 | |
| Swaziland | 0 | Uppnådd |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad och Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005

Gräns

Barbados

100

Belize

0

Uppnådd

Kongo

100

Fiji

0

Uppnådd

Guyana

0

Uppnådd

Indien

3,5018

Elfenbenskusten

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Uppnådd

Mauritius

0

Uppnådd

Moçambique

0

Uppnådd

Saint Christopher och Nevis

100

Swaziland

0

Uppnådd

Tanzania

100

Trinidad och Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Uppnådd

Regleringsåret 2005/2006

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | — | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | — | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | — | |
| Elfenbenskusten | — | |
| Jamaica | — | |
| Kenya | — | |
| Madagaskar | — | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Moçambique | 100 | |
| Saint Christopher och Nevis | — | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzania | — | |
| Trinidad och Tobago | — | |
| Zambia | — | |
| Zimbabwe | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005

Gräns

Barbados

—

Belize

100

Kongo

—

Fiji

100

Guyana

100

Indien

—

Elfenbenskusten

—

Jamaica

—

Kenya

—

Madagaskar

—

Malawi

100

Mauritius

100

Moçambique

100

Saint Christopher och Nevis

—

Swaziland

100

Tanzania

—

Trinidad och Tobago

—

Zambia

—

Zimbabwe

100

Särskilt förmånssocker

Avdelning III i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Indien | 0 | Uppnådd |
| AVS | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005

Gräns

Indien

0

Uppnådd

AVS

100

Socker enligt CXL-medgivande

Avdelning IV i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 0 | Uppnådd |
| Kuba | 0 | Uppnådd |
| Övriga tredjeländer | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 30.5.2005–3.6.2005

Gräns

Brasilien

0

Uppnådd

Kuba

0

Uppnådd

Övriga tredjeländer

0

Uppnådd

---

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 871/2005

av den 8 juni 2005

om fastställande av den nedsättningskoefficient som i enlighet med förordning (EG) nr 2375/2002 skall tillämpas inom ramen för delkvot III för vanligt vete av annan kvalitet än hög

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2375/2002 av den 27 december 2002 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för vanligt vete av annan kvalitet än hög från tredje länder och om undantag från rådets förordning (EEG) nr 1766/92 (2) särskilt artikel 5.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2375/2002 öppnades en årlig tullkvot på 2 981 600 ton för vanligt vete av annan kvalitet än hög. Denna kvot är uppdelad i tre delkvoter. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2375/2002 öppnades en årlig tullkvot på 2 981 600 ton för vanligt vete av annan kvalitet än hög. Denna kvot är uppdelad i tre delkvoter.

| (2) | I artikel 3.3 i förordning (EG) nr 2375/2002 fastställs kvantiteten för delkvot III till 592 900 ton för perioden från och med den 1 april till och med den 30 juni 2005. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.3 i förordning (EG) nr 2375/2002 fastställs kvantiteten för delkvot III till 592 900 ton för perioden från och med den 1 april till och med den 30 juni 2005.

| (3) | De kvantiteter som begärdes den 6 juni 2005, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2375/2002, överskrider de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fattas beslut om i vilken utsträckning det kan utfärdas licenser, och det bör fastställas en nedsättningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter som begärdes den 6 juni 2005, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2375/2002, överskrider de kvantiteter som finns tillgängliga. Det bör därför fattas beslut om i vilken utsträckning det kan utfärdas licenser, och det bör fastställas en nedsättningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökningar om importlicens för delkvot IΙI för vanligt vete av annan kvalitet än hög som, i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EG) nr 2375/2002, lämnades in och vidarebefordrades till kommissionen den 6 juni 2005 skall utfärdas för 6,19683 % av de begärda kvantiteterna.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 juni 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juni 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 88. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 21).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

EFTAs övervakningsmyndighet

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/25

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 218/03/KOL

av den 12 november 2003

om statligt stöd i form av regionalt differentierad arbetsgivaravgift – Norge

EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artiklarna 61–63 i detta och protokoll 26 till detta,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (2), särskilt artikel 24 i detta och protokoll 3 till detta,

med beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer (3) för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet,

med beaktande av övervakningsmyndighetens beslut att föreslå Norge lämpliga åtgärder (4),

med beaktande av Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 88/2002 av den 25 juni 2002 (5) om ändring av bilaga XV till EES-avtalet, genom vilket kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (6) införlivas med avtalet,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (7), och

av följande skäl:

Genom en skrivelse av den 26 mars 2003 inkom de norska myndigheterna med en anmälan till övervakningsmyndigheten om en övergångsperiod på tre år för den regionalt differentierade arbetsgivaravgiften och om en ny ordning för direkt transportstöd.

Detta beslut gäller endast anmälan om en övergångsperiod på tre år för den regionalt differentierade arbetsgivaravgiften och inte anmälan om en ny ordning för direkt transportstöd.

I   FAKTA

1.   Inledning

Genom en skrivelse från Norges delegation vid Europeiska unionen av den 26 mars 2003 (dok.nr 03-1846 A) vidarebefordrades en skrivelse från Nærings- og handelsdepartementet av den 25 mars 2003, en skrivelse från Finansdepartementet av den 25 mars 2003 och en skrivelse från Kommunal- og regionaldepartementet av den 25 mars 2003, som samtliga togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 26 mars 2003. I denna skrivelse anmälde de norska myndigheterna en övergångsperiod från 2004 till 2007 för den regionalt differentierade arbetsgivaravgiften i vissa geografiska områden (zonerna 3 och 4) och en ny nationell ordning för direkt transportstöd. De norska myndigheterna meddelade även övervakningsmyndigheten att man hade för avsikt att införa en ordning för stöd av mindre betydelse vid sidan av arbetsgivaravgifterna.

Genom en skrivelse från Norges delegation vid Europeiska unionen av den 15 april 2003 (dok.nr 03-2467 A) vidarebefordrades en skrivelse från Nærings- og handelsdepartementet av den 10 april 2003 och en skrivelse från Finansdepartementet av den 10 april 2003, som alla togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 16 april 2003. I denna skrivelse anmälde de norska myndigheterna en fortsatt tillämpning av den regionalt differentierade arbetsgivaravgiften i Nord-Troms och Finnmark (zon 5).

Genom en skrivelse av den 16 maj 2003 (dok.nr 03-2951 D) bekräftade övervakningsmyndigheten att den mottagit ovannämnda skrivelser och begärde ytterligare upplysningar.

Genom en skrivelse från Norges delegation vid Europeiska unionen av den 10 juni 2003 (dok.nr 03-3707 A) vidarebefordrades en skrivelse från Finansdepartementet av den 5 juni 2003, som båda togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 11 juni 2003. I denna skrivelse lämnade de norska myndigheterna ytterligare upplysningar.

Genom en skrivelse från Norges ambassadör vid Europeiska unionen av den 4 juli 2003 (dok.nr 03-4403 A) drog de norska myndigheterna tillbaka sin anmälan för zon 5 sedan Eftastaterna, efter gemensam överenskommelse i Eftas ständiga kommitté den 1 juli 2003 (nr 2/2003/SK) och i enlighet med artikel 1.2 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, beslutat att den nuvarande stödordningen för zon 5 är förenlig med EES-avtalet på grund av de unika förhållandena i den zonen.

Genom en skrivelse av den 16 juli 2003 (dok.nr 03-4598 D) underrättade övervakningsmyndigheten de norska myndigheterna om sitt beslut att inleda ett granskningsförfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, avseende statligt stöd i form av regionalt differentierad arbetsgivaravgift och direkt transportstöd (nedan kallat ”beslutet att inleda ett granskningsförfarande”).

Beslutet att inleda ett granskningsförfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (8). Övervakningsmyndigheten har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på stödordningen i fråga.

De norska myndigheternas officiella svar på beslutet att inleda ett granskningsförfarande mottogs från Nærings- og handelsdepartementet via fax den 17 september 2003, i vilket en skrivelse av den 17 september 2003 vidarebefordrades från Finansdepartementet (dok.nr 03-6381 A). Skrivelsen från Finansdepartementet av den 17 september 2003 vidarebefordrades även i en skrivelse av den 18 september 2003 från Norges delegation samt togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 19 september 2003 (dok.nr 03-6451 A).

Övervakningsmyndigheten tog emot synpunkter från tio berörda parter.

Genom skrivelser av den 16 oktober 2003 (dok.nr 03-7071 D) och den 17 oktober 2003 (dok.nr 03-7135) överlämnade övervakningsmyndigheten synpunkterna från tredje part till de norska myndigheterna.

Genom ett faxmeddelande av den 21 oktober 2003 vidarebefordrade Nærings- og handelsdepartementet ett svar från Finansdepartementet av den 21 oktober 2003 (dok.nr 03-7243 A) angående synpunkterna från tredje part. Genom en skrivelse från Norges delegation av den 23 oktober 2003, som togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 24 oktober 2003 (dok.nr 03-7360 A) vidarebefordrades Finansdepartementets skrivelse även till övervakningsmyndigheten.

2.   Bakgrund

Den 22 september 1999 godkände övervakningsmyndigheten ett förslag från de norska myndigheterna om nya regler i det norska systemet med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter (9). Godkännandet var tidsbegränsat till den 31 december 2003.

Den 21 december 2000 fattade Europeiska kommissionen ett negativt beslut om en stödordning för nedsättning av socialavgifter som anmälts av Sverige (10). Kommissionen menade att det stödbelopp som beviljats ett stödberättigat företag enligt stödordningen inte hade något samband med de merkostnader för transport som företaget faktiskt ådragit sig och att det inte kunde uteslutas att en överkompensation av merkostnaderna för transport ägt rum åtminstone i vissa fall. I sitt beslut påpekade kommissionen även att Norge genom en skrivelse av den 27 juli 2000 inkommit med synpunkter på beslutet att inleda ett granskningsförfarande och att de norska myndigheterna bekräftat att Norge tillämpar en stödordning som liknar den svenska stödordningen.

Mot bakgrund av beslutet om Sverige diskuterades det norska systemet därefter vid flera möten mellan de norska myndigheterna och Eftas övervakningsmyndighet samt även mellan Eftas övervakningsmyndighet och Europeiska kommissionen.

Genom en skrivelse från övervakningsmyndigheten av den 29 november 2001 (dok.nr 01-9557 D) underrättades de norska myndigheterna bland annat om att övervakningsmyndigheten hade för avsikt att inleda en granskning av det norska systemet. Syftet var att utarbeta ett förslag till lämpliga åtgärder så att jämlika konkurrensvillkor återupprättas inom det område som omfattas av EES-avtalet.

Övervakningsmyndigheten inledde en formell granskning av det norska systemet genom en skrivelse till de norska myndigheterna av den 4 juni 2002 (dok.nr 02-4189 D). I denna skrivelse gav övervakningsmyndigheten uttryck för sitt första intryck som var att det var möjligt att det norska systemet med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter inte längre var förenligt med EES-avtalet.

I övervakningsmyndighetens beslut av den 25 september 2002 (11) om att föreslå lämpliga åtgärder dras slutsatsen att den nuvarande stödordningen för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter inte uppfyller kraven för undantaget enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. Det beviljade stödbeloppet enligt den nuvarande stödordningen har inget samband med de merkostnader för transport som ett visst företag faktiskt ådrar sig, och det beräknas inte heller i enlighet med bilaga XI i riktlinjerna för statligt stöd. I beslutet anges bland annat följande:

| 1. | ”Eftas övervakningsmyndighet föreslår att Norge, på grundval av artikel 1.1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, vidtar följande åtgärder med avseende på det statliga stöd som ingår i systemet för regionalt differentierad arbetsgivaravgift (’Geografisk differensiert arbeidsgiveravgift’):






  a) | De norska myndigheterna skall vidta alla lagstiftningsrelaterade åtgärder, administrativa och andra åtgärder för att avveckla allt statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet och som är en följd av systemet för regionalt differentierad arbetsgivaravgift eller göra stödet förenligt med artikel 61 i EES-avtalet. |
| --- | --- | --- |

1.

”Eftas övervakningsmyndighet föreslår att Norge, på grundval av artikel 1.1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, vidtar följande åtgärder med avseende på det statliga stöd som ingår i systemet för regionalt differentierad arbetsgivaravgift (’Geografisk differensiert arbeidsgiveravgift’):

a)

De norska myndigheterna skall vidta alla lagstiftningsrelaterade åtgärder, administrativa och andra åtgärder för att avveckla allt statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet och som är en följd av systemet för regionalt differentierad arbetsgivaravgift eller göra stödet förenligt med artikel 61 i EES-avtalet.

| b) | De norska myndigheterna skall avveckla allt sådant statligt stöd eller se till att det är förenligt med lagstiftningen fr.o.m. den 1 januari 2004, såvida inte Eftas övervakningsmyndighet går med på ett senare datum om den anser det objektivt nödvändigt och godkänner det för att de berörda företagen skall kunna anpassa sig till de ändrade förutsättningarna. |
| --- | --- |

b)

De norska myndigheterna skall avveckla allt sådant statligt stöd eller se till att det är förenligt med lagstiftningen fr.o.m. den 1 januari 2004, såvida inte Eftas övervakningsmyndighet går med på ett senare datum om den anser det objektivt nödvändigt och godkänner det för att de berörda företagen skall kunna anpassa sig till de ändrade förutsättningarna.

| c) | De norska myndigheterna skall snarast meddela Eftas övervakningsmyndighet om de åtgärder som vidtagits för att ändra stödordningen. Meddelandet skall vara myndigheten till handa senast den 25 mars 2003. |
| --- | --- |

c)

De norska myndigheterna skall snarast meddela Eftas övervakningsmyndighet om de åtgärder som vidtagits för att ändra stödordningen. Meddelandet skall vara myndigheten till handa senast den 25 mars 2003.

| 2. | De norska myndigheterna skall skriftligt meddela myndigheten senast en månad efter det att de mottagit dessa förslag om de godtar, i enlighet med artikel 1.1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, detta förslag till lämpliga åtgärder i sin helhet.” |
| --- | --- |

2.

De norska myndigheterna skall skriftligt meddela myndigheten senast en månad efter det att de mottagit dessa förslag om de godtar, i enlighet med artikel 1.1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, detta förslag till lämpliga åtgärder i sin helhet.”

Genom en skrivelse av den 29 oktober 2002 från Norges delegation vid Europeiska unionen, som togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 31 oktober 2002 (dok.nr 02-7855 A), godtog de norska myndigheterna de lämpliga åtgärderna.

3.   Beskrivning av det anmälda stödet

3.1   Stödets utformning och syfte

Den nuvarande arbetsgivaravgiften i Norge är differentierad efter geografiska zoner. Syftet med den geografiska differentieringen är att stimulera mindre gynnade regioner. De gällande avgifterna, det vill säga från 2003, anges i tabell 1. I tabell 1 anges även befolkningstäckning och folktäthet för varje zon.

Tabell 1

| | Zon 1 | Zon 2 | Zon 3 | Zon 4 | Zon 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbetsgivaravgift (i procent) | 14,1 | 10,6 | 6,4 | 5,1 | 0 |
| Procent av totalbefolkningen | 76,6 | 9,4 | 2,6 | 9,4 | 2,0 |
| Folktäthet (invånare per kvadratkilometer) | 64,0 | 4,9 | 2,8 | 6,4 | 1,7 |

Zon 1

Zon 2

Zon 3

Zon 4

Zon 5

Arbetsgivaravgift (i procent)

14,1

10,6

6,4

5,1

0

Procent av totalbefolkningen

76,6

9,4

2,6

9,4

2,0

Folktäthet (invånare per kvadratkilometer)

64,0

4,9

2,8

6,4

1,7

Zon 1 täcker de mellersta och sydligaste delarna av landet. Zon 5 täcker landets allra nordligaste del. Zonerna 3 och 4, för vilka en övergångsperiod har anmälts, omfattar ett antal kommuner i fylkena Hedmark, Oppland, Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Nordland och Troms. Folktätheten i zonerna 3 och 4 är 2,8 respektive 6,4 invånare per kvadratkilometer. En utförlig översikt av de geografiska zonerna finns i bilagan till detta beslut.

Arbetsgivaravgiften betalas på löner och annan ersättning för arbete. Det gäller löner och annan ersättning för arbete eller uppdrag (förutom när arbetet utförts av egenföretagare), styrelsearvoden och liknande, naturaförmåner, återbetalning av utgifter samt sociala ersättningar som utgått i stället för lön och så vidare. Naturaförmåner och utgifter som täcks av arbetsgivaren räknas endast i den mån arbetsgivaren är skyldig att hålla inne skatt för dem. Dessutom räknas arbetsgivarens premier till pensionsplaner och vissa pensionsutbetalningar in. Arbetsgivarens avgifter betalas på bruttolönen. Avgifterna fastställs på basis av arbetstagarens hemkommun och inte var företaget är beläget.

Genom en skrivelse från Finansdepartementet av den 25 mars 2003 anmälde de norska myndigheterna ett övergångsförfarande för zonerna 3 och 4 för treårsperioden 2004–2007 och presenterade följande tabell för höjningen av arbetsgivaravgiften (12):

Tabell 2

| | Gällande avgift | Avgift 2004 | Avgift 2005 | Avgift 2006 | Avgift 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zon 1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 |
| Zon 2 | 10,6 | 14,1 | 14,1 | 14,1 | 14,1 |
| Zon 3 | 6,4 | 8,3 | 10,2 | 12,1 | 14,1 |
| Zon 4 | 5,1 | 7,3 | 9,5 | 11,7 | 14,1 |

Gällande avgift

Avgift 2004

Avgift 2005

Avgift 2006

Avgift 2007

Zon 1

14,1

14,1

14,1

14,1

14,1

Zon 2

10,6

14,1

14,1

14,1

14,1

Zon 3

6,4

8,3

10,2

12,1

14,1

Zon 4

5,1

7,3

9,5

11,7

14,1

Ingen övergångsperiod har anmälts för zon 2.

För arbetstagare som är 62 år eller äldre föreslås att arbetsgivaravgiften minskas med fyra procentenheter, jämfört med de avgifter som annars tillämpas enligt tabell 2.

Enligt de norska myndigheterna är det främsta skälet till förslaget om en övergångsperiod att allvarliga problem skulle uppstå om systemet avvecklas från 2004, inte bara för enskilda företag utan för alla företag i zonerna 3 och 4 (där tröskelvärdet överskrids) och därmed för sysselsättningsläget i hela området. Man uppskattar att om det nuvarande systemet skulle fortsätta att gälla efter 2004 skulle den totala bruttoskattelättnaden för den privata sektorn i zonerna 3 och 4 uppgå till 3 030 miljoner norska kronor (omkring 370 miljoner euro). På grundval av en rapport från en oberoende kommitté, Effektutvalget, har de norska myndigheterna lagt fram olika beräkningar av de möjliga makroekonomiska effekterna av avvecklingen av den regionalt differentierade avgiften. Förutsatt att avvecklingen inte leder till några förändringar i de relativa lönerna och produktpriserna, tyder beräkningarna på att sysselsättningen i den privata sektorn kommer att minska med 15 400 personer i zon 4 och med 2 900 personer i zon 3 som en direkt följd av ökningen av de totala lönekostnaderna. Detta motsvarar en engångsminskning i sysselsättningen i den privata sektorn i dessa regioner på 15,5 procent (13,8 procent i zon 3 och 15,8 procent i zon 4). Motsvarande minskning i den totala sysselsättningen i dessa zoner skulle vara 7,5 procent i zon 3 och 8,5 procent i zon 4. De norska myndigheterna påpekar även att företagen har räknat med det differentierade systemet när de fattat beslut om företagets geografiska läge och om investeringar sedan det infördes 1975.

De norska myndigheterna hävdar vidare att en regional ökning i arbetsgivaravgifterna på kort sikt sannolikt endast i mycket begränsad utsträckning kan tas ut genom höjda produktpriser eller minskade lönekostnader, eftersom det tar tid för företagen att anpassa sig till de ändrade förutsättningarna. Detta antagande stöds av att man i det norska lönebildningssystemet tämligen frekvent använder sig av centraliserade kollektivförhandlingar, vilket leder till att lönenivån inte omedelbart kan anpassas till den höjda arbetsgivaravgiften. Man menar även att delar av kostnadsökningen kan komma att lämpas över på inkomsttagarna och konsumenterna, men att detta endast kommer att ske på lång sikt. I samband med detta hänvisar man till olika ekonomiska utredningar.

Man hänvisar vidare till att företagens vinstmarginal är låg i zonerna 3 och 4 jämfört med både zon 1 och zon 2. Dessa uppgifter grundar sig på företagens årsrapporter som överlämnats till det offentliga företagsregistret och beräknats av Statistisk Sentralbyrå i Norge.

De norska myndigheterna anser även att de inte hade fått några ”tydliga signaler” förrän sent på hösten 2002 om att systemet i sig måste avvecklas. De ansåg det därför inte professionellt eller politiskt försvarbart att be företagen att anpassa sig till en situation utan differentiering (över tröskelvärdet), innan de kunde skönja konturerna av ett nytt system. De norska myndigheterna hänvisar här till de informella diskussioner som hölls efter Europeiska kommissionens beslut om det svenska systemet med nedsättning av socialavgifterna.

Genom en skrivelse av den 16 maj 2003 noterade övervakningsmyndigheten att den anmälda övergångsperioden är tre år för såväl zon 3 som zon 4 och att den relativa höjningen per år följaktligen är större i zon 4 än i zon 3. Övervakningsmyndigheten ville därför gärna veta skälen till varför företagen i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4, trots att skattebördan inte ökar i samma utsträckning. Övervakningsmyndigheten begärde även ytterligare kommentarer eller beräkningar som visar effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för varje zon samt jämförelser med den anmälda treårsperioden.

Genom en skrivelse av den 5 juni 2003 lämnade Finansdepartementet ytterligare kommentarer. Departementet angav att den höjda arbetsgivaravgiften utan en övergångsperiod skulle leda till en omedelbar ökning av företagens arbetskraftskostnader på 8,6 respektive 7,2 procent i zonerna 3 och 4 (så snart tröskelvärdet nåtts). Om man antar att de allmänna löneökningarna följer de norska myndigheternas prognoser, skulle en slopad övergångsperiod innebära en ökning av arbetskraftskostnaderna för företagen i zonerna 3 och 4 under 2004 som är nästan tre gånger högre än den normala kostnadsökningen (effekten av tröskelvärdet ej inräknad). Man hävdade att det på kort sikt skulle finnas mycket små möjligheter för företagen att balansera de regionala lönerna mot den minskade lönsamheten, eftersom nominella löner har en dokumenterad stelhet. Man påpekade att utan övergångsperiod skulle de höjda lönekostnaderna leda till att de nominella lönerna måste sänkas markant, vilket anses vara orealistiskt. Med hänsyn till de låga vinstmarginalerna i zonerna 3 och 4 konstaterade man att om avgifterna höjdes fullt ut skulle kostnaderna motsvara en stor del av de nuvarande rörelseresultaten. Finansdepartementet menade att med en övergångsperiod på tre år skulle löneanpassningar hinna äga rum i större omfattning innan den normala avgiften börjar tillämpas. Kostnadsökningarna för företagen skulle fördröjas, och antalet nedläggningar och förlorade arbetstillfällen till följd av avgiftshöjningen skulle minska. På frågan varför företagen i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4 svarade departementet att tre år är en mycket kort tid för båda zonerna, att den relativa skillnaden i ökning mellan zonerna är mycket liten och att det skulle vara olyckligt med olika övergångsperioder.

3.2   Stödberättigade sektorer/verksamheter

Det anmälda stödet tillämpas för samtliga företag som har anställda folkbokförda i zonerna 3 och 4, med två huvudsakliga undantag. Det första undantaget är företag som inte omfattas av EES-avtalet, och det andra undantaget är företag inom vissa sektorer där den högsta avgiften tillämpas oavsett var företaget är beläget.

Även arbetsgivaravgifterna för anställda i den centrala regeringsförvaltningen uppgår till 14,1 procent oavsett var de anställda är folkbokförda. På löner som uppgår till mer än 16 gånger socialförsäkringens (Folketrygdens) basbelopp läggs ytterligare en avgift på 12,5 procent på det överskjutande beloppet. Denna tilläggsavgift tillämpas oberoende av bransch eller den anställdes folkbokföringsort.

Större delen av råvaruindustrin (jordbruk/skogsbruk och fiskeri) faller utanför tillämpningsområdet för EES-avtalet och övervakningsmyndighetens behörighet att granska statligt stöd enligt artikel 8.3 och protokollen 3 och 9 till EES-avtalet. Den norska regeringen har beslutat att behålla det nuvarande systemet med differentierade avgifter för arbetsgivaravgifter i dessa sektorer. De norska myndigheterna anger i sin anmälan att de kommer att fullt ut rätta sig efter EES-avtalet för att undvika att företag som inte tillhör dessa sektorer drar nytta av det nuvarande systemet.

Den högsta avgiften på 14,1 procent skall tillämpas på följande företag, oavsett arbetstagarnas folkbokföringsort:

| — | Företag som producerar el av vattenkraft. |
| --- | --- |

—

Företag som producerar el av vattenkraft.

| — | Företag som utvinner råolja eller naturgas. |
| --- | --- |

—

Företag som utvinner råolja eller naturgas.

| — | Företag som tillhandahåller en eller flera av följande tjänster med anknytning till utvinning av olja eller gas:






  — | Prospekterings- eller produktionsborrning på kontrakt. |
| --- | --- | --- |

—

Företag som tillhandahåller en eller flera av följande tjänster med anknytning till utvinning av olja eller gas:

—

Prospekterings- eller produktionsborrning på kontrakt.

| — | Serviceverksamhet i samband med utvinning av olja eller gas. |
| --- | --- |

—

Serviceverksamhet i samband med utvinning av olja eller gas.

| — | Borr- eller schaktservice på kontrakt. |
| --- | --- |

—

Borr- eller schaktservice på kontrakt.

| — | Företag som utvinner metallmalm, utom järnmalm och järnmalm som innehåller mangan. |
| --- | --- |

—

Företag som utvinner metallmalm, utom järnmalm och järnmalm som innehåller mangan.

| — | Företag som utvinner industrimineralerna nefelinsyenit och olivin. |
| --- | --- |

—

Företag som utvinner industrimineralerna nefelinsyenit och olivin.

| — | Företag som bygger eller reparerar havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Med sådana fartyg avses






  — | fartyg på minst 100 bruttoton som används för person- och/eller varutransporter, |
| --- | --- | --- |

—

Företag som bygger eller reparerar havsgående handelsfartyg med automatisk framdrivning. Med sådana fartyg avses

—

fartyg på minst 100 bruttoton som används för person- och/eller varutransporter,

| — | fartyg på minst 100 bruttoton som används för specialtjänster, |
| --- | --- |

—

fartyg på minst 100 bruttoton som används för specialtjänster,

| — | bogserbåtar på 365 kW eller mer, |
| --- | --- |

—

bogserbåtar på 365 kW eller mer,

| — | fiskefartyg på minst 100 bruttoton som används för export utanför EES-området, |
| --- | --- |

—

fiskefartyg på minst 100 bruttoton som används för export utanför EES-området,

| — | skrov under slutarbete till ovannämnda fartyg som inte är färdiga men flytande och rörliga. |
| --- | --- |

—

skrov under slutarbete till ovannämnda fartyg som inte är färdiga men flytande och rörliga.

| — | Företag som genomför genomgripande förändringar av fartyg såsom de som anges ovan, om fartyget är på minst 1 000 bruttoton. |
| --- | --- |

—

Företag som genomför genomgripande förändringar av fartyg såsom de som anges ovan, om fartyget är på minst 1 000 bruttoton.

| — | Företag som tillverkar EKSG-stål. |
| --- | --- |

—

Företag som tillverkar EKSG-stål.

| — | Finansiella företag (enligt avsnitt 1–4 i lagen om finansieringsverksamhet och finansinstitut eller avsnitt 7–1, jämför avsnitt 1–2, första stycket i lagen om värdepappershandel) om företaget har filialer, sysslar med gränsöverskridande verksamhet eller har etablerat dotterbolag som sysslar med liknande verksamhet i andra stater inom EES-området. |
| --- | --- |

—

Finansiella företag (enligt avsnitt 1–4 i lagen om finansieringsverksamhet och finansinstitut eller avsnitt 7–1, jämför avsnitt 1–2, första stycket i lagen om värdepappershandel) om företaget har filialer, sysslar med gränsöverskridande verksamhet eller har etablerat dotterbolag som sysslar med liknande verksamhet i andra stater inom EES-området.

| — | Företag som tillhandahåller vägtransporter av gods och har fler anställda än motsvarande 50 arbetsår. |
| --- | --- |

—

Företag som tillhandahåller vägtransporter av gods och har fler anställda än motsvarande 50 arbetsår.

| — | Företag som erbjuder telekommunikationstjänster. |
| --- | --- |

—

Företag som erbjuder telekommunikationstjänster.

De företag som beskrivs ovan och som inte kan dra nytta av de regionalt differentierade arbetsgivaravgifterna kan erhålla stöd av mindre betydelse enligt vad som anges nedan.

3.3   Stöd av mindre betydelse

De från och med 2004 höjda avgifterna i zonerna 2–4, som beskrivs i tabell 2, kommer endast att tillämpas på stöd som överskrider taket för stöd av mindre betydelse.

Arbetsgivaravgifterna kommer att grundas på de avgifter som gäller zonerna 2, 3 och 4 år 2003, så länge som skillnaden mellan de arbetsgivaravgifter som baseras på den högsta avgiften (14,1 %) och de avgifter som baseras på de lägsta gällande avgifterna inte överskrider 270 000 norska kronor på ett år (100 000 euro över en treårsperiod). När detta tak överskridits skall arbetsgivaravgifterna grundas på de avgifter som annars är tillämpliga, se tabell 2. Denna bestämmelse gäller inte företag i transportsektorn. Även företag som har den högsta avgiften oavsett var företaget är beläget kommer att få del av stödsystemet. Annat stöd av mindre betydelse kan endast erhållas tillsammans med stöd enligt systemet med arbetsgivaravgifter så länge som det sammanlagda stödet inte överskrider 270 000 norska kronor om året.

3.4   Budget

De norska myndigheterna har beräknat att minskningen i arbetsgivaravgifter på grund av de sänkta avgifterna kommer att uppgå till 997 miljoner norska kronor 2004 i zonerna 3 och 4 (896 miljoner i zon 4 och 101 miljoner i zon 3), 674 miljoner norska kronor 2005 (606 miljoner i zon 4 och 68 miljoner i zon 3) och 352 miljoner norska kronor 2006 (317 miljoner i zon 4 och 35 miljoner i zon 3), det vill säga 2 022 miljoner norska kronor (omkring 247 miljoner euro) för hela treårsperioden.

4.   Beslutet att inleda ett granskningsförfarande

När övervakningsmyndigheten beslutade att inleda ett granskningsförfarande hade man två invändningar beträffande den treåriga övergångsperioden i zonerna 3 och 4 för de regionalt differentierade arbetsgivaravgifterna.

Övervakningsmyndighetens viktigaste invändning var att de norska myndigheterna varken hade lämnat beräkningar som visar effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för varje zon eller jämförelser med den anmälda treårsperioden. De norska myndigheterna hade endast jämfört en övergångsperiod på tre år med ingen övergångsperiod alls och angav att ”en övergångsperiod på mindre än tre år skulle bli för kort”. Övervakningsmyndigheten begärde därför att få veta skälen till varför företagen i zon 3 skulle behöva en lika lång övergångsperiod som företagen i zon 4, trots att de får en mindre ökning av skattebördan.

Vidare ifrågasatte övervakningsmyndigheten relevansen i de norska myndigheternas argument att de inte hade fått några ”tydliga signaler” om att systemet i sig måste avvecklas förrän sent på hösten 2002. En regering kan inte ursäkta sig för att man inte uppfyllt sina skyldigheter enligt avtalet med att man missförstått EES-reglerna.

4.1   Norges synpunkter

Genom en skrivelse av den 17 september 2003 från Finansdepartementet gav de norska myndigheterna sina synpunkter på övervakningsmyndighetens beslut att inleda ett granskningsförfarande. Finansdepartementet vidhöll sina tidigare synpunkter, som framförts i skrivelser av den 25 mars 2003 och den 5 juni 2003, och kompletterade med uppgifter om effekterna av övergångsperioder på ett respektive två år för var och en av zonerna samt jämförde dem med den anmälda treårsperioden. Finansdepartementet lämnade även ytterligare kommentarer till varför företag i zon 3 behöver en lika lång övergångsperiod som de i zon 4.

—   Ekonomiska effekter av övergångsperioder på ett och två år

Finansdepartementet lämnade följande tabell som visar på effekterna av den årliga ökningen i arbetskraftskostnader och skattebelastning, beroende på övergångsperiodens varaktighet.

Tabell 3

”Årliga förändringar i arbetskraftskostnader och skattebelastning på grund av höjda avgifter, med hänsyn till övergångsperiodens varaktighet”

| | Ingen övergångsperiod | Ett års övergångsperiod | Två års övergångsperiod | Tre års övergångsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Höjda avgifter | zon 4 | 9,0 procentenheter | 4,5 procentenheter | 3,0 procentenheter | 2,25 procentenheter |
| zon 3 | 7,7 procentenheter | 3,85 procentenheter | 2,6 procentenheter | 1,93 procentenheter |
| Ökning i nominell arbetskraftskostnad till följd av höjda avgifter enbart (löneökningar ej inräknade) | zon 4 | 8,6 procent | 4,3 procent | 2,9 procent | 2,1 procent |
| zon 3 | 7,2 procent | 3,6 procent | 2,4 procent | 1,8 procent |
| Ökning i total skattebörda till följd av höjda avgifter enbart (effekterna av löneökningar ej inräknade) | zon 4 | 1 186 miljoner norska kronor | 593 miljoner norska kronor | 395 miljoner norska kronor | 296 miljoner norska kronor |
| zon 3 | 134 miljoner norska kronor | 67 miljoner norska kronor | 45 miljoner norska kronor | 34 miljoner norska kronor |
| Ökning av den totala nominella arbetskraftskostnaden när löneökningar räknats in | zon 4 | 13,9 procent | 9,2 procent | 7,6 procent | 6,9 procent |
| zon 3 | 12,6 procent | 8,5 procent | 7,2 procent | 6,5 procent |
| Ökning av de totala arbetskraftskostnaderna (löneökningar och skattehöjningar) jämfört med normala löneökningar | zon 4 | 309 procent | 205 procent | 170 procent | 152 procent |
| zon 3 | 279 procent | 189 procent | 160 procent | 145 procent |

Ingen övergångsperiod

Ett års övergångsperiod

Två års övergångsperiod

Tre års övergångsperiod

Höjda avgifter

zon 4

9,0 procentenheter

4,5 procentenheter

3,0 procentenheter

2,25 procentenheter

zon 3

7,7 procentenheter

3,85 procentenheter

2,6 procentenheter

1,93 procentenheter

Ökning i nominell arbetskraftskostnad till följd av höjda avgifter enbart (löneökningar ej inräknade)

zon 4

8,6 procent

4,3 procent

2,9 procent

2,1 procent

zon 3

7,2 procent

3,6 procent

2,4 procent

1,8 procent

Ökning i total skattebörda till följd av höjda avgifter enbart (effekterna av löneökningar ej inräknade)

zon 4

1 186 miljoner norska kronor

593 miljoner norska kronor

395 miljoner norska kronor

296 miljoner norska kronor

zon 3

134 miljoner norska kronor

67 miljoner norska kronor

45 miljoner norska kronor

34 miljoner norska kronor

Ökning av den totala nominella arbetskraftskostnaden när löneökningar räknats in

zon 4

13,9 procent

9,2 procent

7,6 procent

6,9 procent

zon 3

12,6 procent

8,5 procent

7,2 procent

6,5 procent

Ökning av de totala arbetskraftskostnaderna (löneökningar och skattehöjningar) jämfört med normala löneökningar

zon 4

309 procent

205 procent

170 procent

152 procent

zon 3

279 procent

189 procent

160 procent

145 procent

Finansdepartementet redogjorde för de siffror som presenteras i tabell 3 och påpekade att utan en övergångsperiod kommer arbetsgivaravgifterna omedelbart att öka med 9 respektive 7,7 procentenheter i zonerna 4 och 3, vilket motsvarar en omedelbar ökning av företagens arbetskraftskostnader med 8,6 respektive 7,2 procent (så snart tröskelvärdet nåtts). Detta motsvarar en ökning av den totala skattebördan i zonerna 4 och 3 med 1 186 miljoner respektive 134 miljoner norska kronor. De norska myndigheterna hänvisade även till en forskningsrapport av Møreforskning (13) som presenterar något högre siffror (1,3 miljarder respektive 177 miljoner norska kronor).

De norska myndigheterna påpekade vidare att om ingen övergångsperiod beviljas och förutsatt att avgiftshöjningen inte omedelbart påverkar lönerna, kommer arbetskraftskostnaderna för de berörda företagen 2004 (om stöd av mindre betydelse inte räknas in) att öka med omkring 300 procent jämfört med den normala årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna. Ökningstakten skulle nämligen bli 13,9 respektive 12,6 procent i zonerna 4 och 3, vilket skall jämföras med den beräknade årliga ökningstakten på 4,5 procent.

Med en övergångsperiod på ett år kommer arbetsgivaravgiften att öka med 4,5 respektive 3,9 procentenheter i zonerna 4 och 3, vilket motsvarar en årlig ökning av företagens arbetskraftskostnader på 4,3 respektive 3,6 procent (så snart tröskelvärdet nåtts). Detta skulle innebära en ökning av den totala skattebördan i zonerna 4 och 3 på 593 miljoner respektive 67 miljoner norska kronor. Förutsatt att avgiftshöjningen inte ger något genomslag på lönerna, kommer den årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna (om stöd av mindre betydelse inte räknas in) att bli omkring dubbelt så stor som den normala årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna (205 procent respektive 189 procent i zonerna 4 och 3).

Med en övergångsperiod på två år skulle de höjda arbetsgivaravgifterna motsvara en engångsökning av företagens arbetskraftskostnader på 2,9 respektive 2,4 procent (så snart tröskelvärdet nåtts). Detta motsvarar en ökning av den totala skattebördan i zonerna 4 och 3 på 395 miljoner respektive 45 miljoner norska kronor varje år. Förutsatt att avgiftshöjningen inte ger något genomslag på lönerna, kommer den årliga ökningen av de berörda företagens arbetskraftskostnader (om stöd av mindre betydelse inte räknas in) att bli omkring 170 procent respektive 160 procent av den normala årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna i zonerna 4 och 3.

Med en övergångsperiod på tre år skulle de höjda arbetsgivaravgifterna motsvara en engångsökning i företagens arbetskraftskostnader på 2,1 respektive 1,8 procent (så snart tröskelvärdet nåtts). Detta motsvarar en ökning av den totala skattebördan i zonerna 4 och 3 på 296 miljoner respektive 34 miljoner norska kronor. Förutsatt att avgiftshöjningen inte ger något genomslag på lönerna, kommer den årliga ökningen av de berörda företagens arbetskraftskostnader (om stöd av mindre betydelse inte räknas in) att bli omkring 152 procent respektive 145 procent av den normala årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna i zonerna 4 och 3.

På kort sikt kan dock anpassningen till de höjda avgifterna ske i form av ändrade produktpriser, löner eller produktionsvolymer. Finansdepartementet menade även att ett stort antal företag är utsatta för internationell konkurrens och att näringslivets vinstmarginaler i dessa regioner i genomsnitt är små, vilket kan innebära att möjligheterna att höja produktpriserna i flertalet fall är begränsade. Vidare hävdar man att siffrorna i tabell 3 visar att den årliga ökningen av arbetskraftskostnaderna även med en övergångsperiod på tre år kommer att bli mycket högre än vad som kan väntas avspegla sig i motsvarande lönejusteringar samma år.

Man hänvisade även till att inga empiriska studier gett några exakta svar på hur lönebildningsprocessen påverkats av en förändring i avgiftsnivåerna. Analysresultaten om partiella regionala förändringar varierar ännu mer när det gäller de långsiktiga effekterna på priser och löner. Inga undersökningar tycks ha fokuserat särskilt på tidsaspekten. På grund av de nominella lönernas stelhet nedåt, hävdar man, kan man förvänta sig att det inte tar lika lång tid att få till stånd löneminskningar och löneökningar. Det skulle sannolikt ta många år innan företagens kostnader anpassats till markanta avgiftsökningar. Man påpekade att en övergångsperiod inte endast skulle fördröja företagens kostnadsökning utan även sänka de maximala kostnadsnivåerna för företagen under det första året med den högsta avgiften på 14,1 procent. Finansdepartementet betonade att övergångsperiodens längd därför är av stor vikt för anpassningen av de nominella lönerna.

De norska myndigheterna drog slutsatsen att en övergångsperiod på tre år jämfört med två år skulle minska antalet nedläggningar eller nedskärningar i produktionen till följd av höjda avgifter och därmed minska risken för ett avsevärt försämrat sysselsättningsläge, ökad avfolkning och ökad arbetslöshet.

—   Varför behöver företag i zon 3 en lika lång övergångsperiod som företag i zon 4?

De norska myndigheterna påpekade att den relativa skillnaden mellan de två zonerna är mycket liten jämfört med de stora övergångsproblemen och med den tid som krävs för anpassningar i båda zonerna. De hänvisade även till den nya, mycket kraftiga, ökningen av antalet konkurser i zon 3. Vidare hävdade de norska myndigheterna att en övergångsperiod på ett år mindre i zon 3 än i zon 4 inte skulle likställa förhållandena i de båda zonerna i högre utsträckning utan kostnadsökningen skulle snarare bli högre i zon 3 än i zon 4 (se tabell 3).

4.2   Synpunkter från berörda parter

Tio organisationer och företag från Norge lämnade synpunkter på beslutet att inleda ett granskningsförfarande. Samtliga kommentarer stöder den norska regeringens förslag om en treårig övergångsperiod.

I flera av kommentarerna påpekas att systemet med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter är det enskilt viktigaste regionalpolitiska instrumentet i Norge och att det skulle få dramatiska effekter på näringslivet och industrin i de berörda regionerna om avgiftsökningen skulle träda i kraft på en gång den 1 januari 2004. Man anser det därför vara av högsta vikt att övervakningsmyndigheten godkänner den föreslagna övergångsperioden.

Genom en skrivelse av den 23 oktober 2003 från Norges delegation till Europeiska unionen vidarebefordrades en skrivelse av den 21 oktober 2003 från Nærings- og handelsdepartementet och en skrivelse av den 21 oktober 2003 från Finansdepartementet, som alla togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 24 oktober (dok.nr 03-7360 A). I denna skrivelse kommenterade de norska myndigheterna kortfattat synpunkterna från tredje part. De norska myndigheterna konstaterade att synpunkterna från tredje part stärker de argument som tidigare lagts fram av övervakningsmyndigheten och att inga invändningar rests mot den föreslagna övergångsperioden.

II   BEDÖMNING

1.   Förekomsten av stöd

Artikel 61.1 i EES-avtalet lyder:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Eftastater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

Eftadomstolen anger i mål E-6/98 (14), punkt 43, att ”den norska ordningen för arbetsgivaravgifter utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet”. För att avgöra om anmälan av ett övergångsförfarande för zonerna 3 och 4 innefattar statligt stöd noteras att ordningens huvudprinciper inte har ändrats jämfört med den ordning som var föremål för Eftadomstolens dom i mål E-6/98. Eftersom den nuvarande ordningen uppfyller alla villkor för tillämpningen av artikel 61.1 i EES-avtalet anser övervakningsmyndigheten att övergångssystemet för zonerna 3 och 4 utgör statligt stöd.

14

Den 22 september 1999 (15) beslutade övervakningsmyndigheten att inte göra några invändningar mot anmälan från de norska myndigheterna om de åtgärder man tänkte vidta för att uppfylla övervakningsmyndighetens beslut av den 2 juli 1998. Övervakningsmyndigheten ansåg att stödet kunde undantas i egenskap av regionalstöd (indirekt transportstöd) på grundval av 61.3 c i EES-avtalet. Godkännandet var tidsbegränsat till den 31 december 2003. Följaktligen är det nuvarande systemet för den regionalt differentierade arbetsgivaravgiften en befintlig stödordning till slutet av 2003.

15

Övervakningsmyndigheten anser att allt statligt stöd enligt systemet för regionalt differentierad arbetsgivaravgift efter den 1 januari 2004 utgör nytt stöd.

Det finns dock vissa delar i den anmälda ordningen som inte innebär stöd och som skall granskas av övervakningsmyndigheten enligt artikel 61 i EES-avtalet. Det gäller följande inslag:

| — | Företag som betalar den högsta avgiften får naturligtvis inget stöd enligt stödordningen. |
| --- | --- |

—

Företag som betalar den högsta avgiften får naturligtvis inget stöd enligt stödordningen.

| — | Stöd av mindre betydelse enligt beskrivningen i avsnitt I.3.3 är inte stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet (16). |
| --- | --- |

—

Stöd av mindre betydelse enligt beskrivningen i avsnitt I.3.3 är inte stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet (16).

16

| — | Den sänkta avgiften på 4 procentenheter till alla anställda som är 62 år eller äldre gäller för alla ekonomiska sektorer och alla regioner i Norge. Den anses därför vara en generell åtgärd som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 61.1. |
| --- | --- |

—

Den sänkta avgiften på 4 procentenheter till alla anställda som är 62 år eller äldre gäller för alla ekonomiska sektorer och alla regioner i Norge. Den anses därför vara en generell åtgärd som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 61.1.

| — | Granskningen av stödet till jordbruk och fiske faller utanför övervakningsmyndighetens behörighet (17). |
| --- | --- |

—

Granskningen av stödet till jordbruk och fiske faller utanför övervakningsmyndighetens behörighet (17).

17

Det stöd som således bör granskas i detta fall är stöd som härrör från den anmälda övergångsperioden på tre år för zonerna 3 och 4.

2.   Anmälningsskyldighet

I artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet anges följande: ”Eftas övervakningsmyndighet skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder”. Stöd som ges utan anmälan eller som anmäls för sent, det vill säga efter det att det ”verkställts”, betraktas således som olagligt stöd. I övervakningsmyndighetens beslut att vidta lämpliga åtgärder (beslut nr 172/02/KOL) fastslås även att de norska myndigheterna skall meddela myndigheten de åtgärder som vidtagits för att ändra stödordningen senast den 25 mars 2003 (se avsnitt I.2).

Genom två skrivelser från Norges delegation vid Europeiska unionen av den 26 mars 2003 (dok.nr 03-1846 A) och den 10 juni 2003 (dok.nr 03-3707 A) har de norska myndigheterna uppfyllt sina åtaganden enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet och sina åtaganden enligt de lämpliga åtgärderna.

3.   Stödets förenlighet

3.1   Övervakningsmyndighetens tidigare granskningar av de regionalt differentierade arbetsgivaravgifternas förenlighet

I beslutet att föreslå Norge lämpliga åtgärder (beslut nr 172/02/KOL) ansåg övervakningsmyndigheten att den nuvarande stödordningen för regionalt differentierad arbetsgivaravgift inte uppfyller villkoren i kapitel 25.4 (27) och bilaga XI i riktlinjerna för statligt stöd. Stöd som beviljas ett stödberättigat företag beräknas på företagets lönekostnader, vilka i sin tur beror på antalet anställda och deras löner. Det stödbelopp som beviljas enligt den nuvarande stödordningen har därför inget samband med de merkostnader för transport som ett visst företag faktiskt ådrar sig, och det beräknas inte heller i enlighet med de ovan nämnda bestämmelserna i riktlinjerna för statligt stöd. Övervakningsmyndigheten drog därför slutsatsen att den nuvarande stödordningen för regionalt differentierad arbetsgivaravgift inte omfattas av undantaget i artikel 61.3 c i EES-avtalet.

En fortsättning på den nuvarande norska stödordningen skulle alltså vara oförenlig med artikel 61.3 c i EES-avtalet och riktlinjerna för statligt stöd. Ändå skall en tillämpning av artikel 61.3 c inte helt uteslutas för de fall då man genom en gradvis avveckling av stödet under en övergångsperiod kan undvika allvarliga negativa ekonomiska effekter för en eller flera regioner. Under sådana omständigheter kan övergångsåtgärder undantagsvis anses nödvändiga och motiverade för att anpassa stödåtgärderna till reglerna för statligt stöd, så att företag ges möjlighet att anpassa sig till den nya ekonomiska miljön (18). Sådana negativa ekonomiska effekter måste dock allvarligt hota en hel region, eftersom ekonomiska effekter av negativa beslut om statligt stöd för enskilda företag inte har någon betydelse för bedömningen av en viss stödåtgärds förenlighet (19).

18

19

Mot bakgrund av det ovannämnda kommer övervakningsmyndigheten att granska huruvida den anmälda övergångsperioden på tre år för zonerna 3 och 4 är objektivt motiverad och nödvändig för att de berörda företagen skall ges rimlig tid för att anpassa sig till de ändrade förutsättningarna (20).

20

3.2   Är en övergångsperiod på tre år för zonerna 3 och 4 nödvändig och motiverad?

De norska myndigheterna hävdade i sin anmälan att utan en övergångsperiod, eller med en mycket kort sådan, skulle ett stort antal regionala företag drabbas av osäkerhet och andra problem, varigenom den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner kan ta stor skada.

I sina kommentarer till beslutet att inleda ett granskningsförfarande (se avsnitt I.5, särskilt tabell 3) lämnade de norska myndigheterna bland annat beräkningar av effekter av övergångsperioder på ett respektive två år för var och en av zonerna och gjorde jämförelser med den anmälda treårsperioden.

Övervakningsmyndigheten noterar att enligt de beräkningar som de norska myndigheterna lagt fram, och under förutsättning att inga förändringar sker i de relativa lönerna, skulle en avveckling av den regionalt differentierade arbetsgivaravgifterna leda till en minskning i sysselsättningen i den privata sektorn med 15 400 personer i zon 4 och 2 900 personer i zon 3, som en direkt effekt av de ökade totala lönekostnaderna. Detta motsvarar en engångsminskning av sysselsättningen i den privata sektorn i dessa regioner med 15,5 procent (13,8 procent i zon 3 och 15,8 procent i zon 4). Motsvarande minskning i den totala sysselsättningen i dessa zoner skulle vara 7,5 procent i zon 3 och 8,5 procent i zon 4.

Övervakningsmyndigheten noterar vidare att företagens lönsamhet i zonerna 3 och 4 är låg. Enligt de norska myndigheterna skulle en höjning till den högsta avgiften, med hänsyn tagen till stöd av mindre betydelse, motsvara ca 24 procent av det totala rörelseresultatet 2001 för företagen i zon 3 respektive nästan 40 procent i zon 4.

Utan en övergångsperiod skulle den höjda arbetsgivaravgiften omedelbart öka företagens arbetskraftskostnader med 8,6 respektive 7,2 procent i zonerna 3 och 4 (så snart tröskelvärdet nåtts). Om man antar att de generella löneökningarna följer de norska myndigheternas prognoser, skulle en slopad övergångsperiod innebära en ökning av arbetskraftskostnaderna för företagen i zonerna 3 och 4 under 2004 som är nästan tre gånger högre än den normala kostnadsökningen (effekten av tröskelvärdet ej inräknad).

Övervakningsmyndigheten konstaterar att en gradvis avveckling av de differentierade avgifterna under en period på tre år skulle innebära att den årliga kostnadsökningen för företagen sprids över denna period. Om det nuvarande systemet avskaffades direkt skulle de berörda företagen i realiteten drabbas av en kostnadschock. En lämplig övergångsperiod skulle mildra chocken och ge företagen tid att anpassa sig till den nya ekonomiska miljön. I detta sammanhang har övervakningsmyndigheten beaktat de norska myndigheternas argument att justeringar i pris- och lönebildning är en process som tar tid. Lönernas stelhet nedåt är i sig självt ett ofta iakttaget fenomen. På regional nivå kan stelheten förstärkas av att löneförhandlingarna i stor utsträckning förs på nationell nivå.

Vissa företag kan ha lättare än andra att höja priserna på sina produkter för att kompensera ökade lönekostnader. Detta kan leda till konkurser eller nedläggning av näringsverksamhet. Återhållsamhet med lönerna eller ökad produktivitet skulle kompensera för ökade arbetsgivaravgifter, men sådana åtgärder kan endast förväntas få effekt på längre sikt.

Alla företag kommer att få tillgång till stöd av mindre betydelse. Stödet kommer dock endast att vara av betydelse för mycket små företag. Ju större företagen är, desto mindre betydelse får stödet. Detta kan illustreras med ett exempel.

I zon 4 är den gällande avgiften för stöd av mindre betydelse 5,1 procent (2003), vilket är 9 procentenheter lägre än för avgiften i zon 1. Ett företag som före arbetsgivaravgifter har lönekostnader på 3 000 000 norska kronor (eller mindre) kommer att till fullo kunna utnyttja systemet med stöd av mindre betydelse, eftersom det kommer att fortsätta att betala samma belopp i arbetsgivaravgifter som i dag. 9 procents skattelättnad på ett belopp på 3 000 000 norska kronor är 270 000 norska kronor. Även företag med större lönekostnader kommer att gynnas av stödet upp till 3 000 000 norska kronor, men för lönekostnader som överstiger detta belopp måste de betala högre avgifter. Företag med lönekostnader i storleksordningen 3 000 000 norska kronor har i genomsnitt cirka tio anställda. Ett medelstort företag med omkring 250 anställda har lönekostnader på cirka 75 miljoner norska kronor. För att ett företag skall behöva betala den högsta avgiften på 14,1 procent kommer kostnaderna för arbetsgivaravgiften att ligga på minst 10 miljoner norska kronor. En skattelättnad på 270 000 norska kronor kommer därför inte att märkas så mycket.

Baserat på nyckeltal för icke-finansiella aktiebolag har de norska myndigheterna beräknat att omkring 50 procent av de totala lönekostnaderna för dessa företag skulle falla utanför tillämpningsområdet för stöd av mindre betydelse i zonerna 3 och 4.

Slutsatsen är att stödordningen mildrar stöten (och till och med undanröjer den för de mycket små företag som har runt tio anställda eller färre), när arbetsgivaravgifterna plötsligt höjs. Samtidigt finns omkring 50 procent av de samlade arbetstillfällena i företag där effekterna av stödet kommer att vara begränsade.

En annan kompensationsåtgärd är den planerade ordningen för direkt transportstöd (det anmälda direkta transportstödet kommer att bli föremål för ett särskilt beslut). Medan det anmälda direkta transportstödet skulle gynna vissa företag som har långa och dyrbara godstransporter, skulle detta stöd dock inte helt kompensera för avskaffandet av sänkta arbetsgivaravgifter. Dessutom skulle många företag, till exempel inom tjänstesektorn, inte ha tillgång till stödet. Det bör även nämnas att enligt den anmälda ordningen för direkt transportstöd skall eventuella vinster av sänkta arbetsgivaravgifter dras av från det beräknade transportstödet. Enligt anmälningarna från Norge skulle transportstödet således, om övervakningsmyndigheten godkänner det, gradvis införas samtidigt som det stöd som ges genom sänkta arbetsgivaravgifter efter hand avvecklas.

Beträffande skillnaden i avgifter mellan zonerna 3 och 4 noterar övervakningsmyndigheten att skillnaden inte är så stor och att en kortare period för zon 3 än för zon 4 skulle medföra en brantare ökning av lönekostnaderna för företag i zon 3 än i zon 4. Övervakningsmyndigheten anser därför att övergångsperioderna i de båda zonerna bör vara lika långa.

Beträffande själva övergångsperioden anser övervakningsmyndigheten att en sådan period är nödvändig för zonerna 3 och 4 för att dämpa de chocker som skulle följa på en omedelbar tillämpning av den högsta arbetsgivaravgiften. Beträffande övergångsperiodens längd anser övervakningsmyndigheten att de norska myndigheterna har visat att det tar tid för företagen att anpassa sig till den nya ekonomiska verkligheten. På grundval av dessa uppgifter och de skäl som framförts verkar en period på tre år rimlig. Det bör även påpekas att systemet med differentierade arbetsgivaravgifter funnits i nästan 30 år och att företagen har fattat sina beslut om geografiskt läge och om investeringar grundat på detta system. Detta innebär också att vissa övergångsåtgärder är nödvändiga.

Man måste komma ihåg att det i detta fall inte gäller ett enskilt företag som mottar stöd utan samtliga företag i en hel region. Dessa företag har redan från början, och som grupp, en tuff konkurrenssituation. Höjda skatter kommer att ytterligare försvaga deras position. Det är dock viktigt att notera att den anmälda stödåtgärden är ett driftsstöd. Regionstöd som syftar till att minska företags löpande utgifter (driftsstöd) är normalt sett förbjudet. I undantagsfall kan dock sådant stöd till exempel beviljas till regioner med låg folktäthet där stödet delvis kompenserar för förhöjda transportkostnader (21). Som framgår av tabell 1 är zonerna 3 och 4 regioner med låg folktäthet på mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. Övervakningsmyndigheten måste dock se till att stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Detta är särskilt viktigt i fråga om driftsstöd. Å andra sidan måste övervakningsmyndigheten beakta de allvarliga ekonomiska och sociala negativa effekter som en tvär avveckling av den anmälda stödordningen skulle få. Detta är en verklig balansakt, och övervakningsmyndigheten anser det absolut nödvändigt att de norska myndigheterna rättar sig efter övergångsperiodens fastlagda tidsgräns på tre år. Övervakningsmyndigheten anser således att en successiv avveckling av den nuvarande stödordningen i de ekonomiskt känsliga zonerna 3 och 4, som begränsas till tre år, inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, med hänsyn till de särskilda förhållandena i detta fall och till samtliga ovan nämnda faktorer.

21

4.   Slutsats

Mot bakgrund av ovan anförda skäl och med tanke på de speciella omständigheterna i detta ärende drar övervakningsmyndigheten därför slutsatsen att den anmälda övergångsperioden på tre år för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter i zonerna 3 och 4 kan godkännas av övervakningsmyndigheten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| 1. | Det statliga stöd som Norge planerar införa i form av den anmälda övergångsperioden för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter i zonerna 3 och 4 är tillåtet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

1.

Det statliga stöd som Norge planerar införa i form av den anmälda övergångsperioden för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter i zonerna 3 och 4 är tillåtet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| 2. | Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

| 3. | Detta beslut är giltigt på engelska. |
| --- | --- |

3.

Detta beslut är giltigt på engelska.

Utfärdat i Bryssel den 12 november 2003.

För Eftas övervakningsmyndighet

Einar M. BULL

Ordförande

Hannes HAFSTEIN

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallat ”EES-avtalet”.

1

(2)  Nedan kallat ”övervakningsavtalet”.

2

(3)  Procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd (riktlinjer för statligt stöd), antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994 (EGT L 231, 3.9.1994, s. 1). Riktlinjerna senast ändrade den 5 november 2003 (ännu ej offentliggjorda i EUT).

3

(4)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 172/02/KOL (EUT C 52, 6.3.2003, s. 16) och EES-supplement nr 13, 16.3.2003, s. 1.

4

(5)  EGT L 266, 3.10.2002, s. 56 och EES-supplement nr 49, 3.10.2002, s. 42.

5

(6)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

6

(7)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 141/03/KOL av den 16 juli 2003 (EUT C 216, 11.9.2003, s. 3) och EES-supplement nr 45, 11.9.2003, s. 1.

7

(8)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 141/03/KOL av den 16 juli 2003 (EUT C 216, 11.9.2003, s. 3) och EES-supplement nr 45, 11.9.2003, s. 1.

8

(9)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 228/99/KOL (EGT C 3, 6.1.2000, s. 3) och EES-supplement nr 1, 6.1.2000.

9

(10)  EGT L 244, 14.9.2001, s. 32.

10

(11)  Beslut nr 172/02/KOL.

11

(12)  Eftas ständiga kommitté beslutade den 1 juli 2003 (nr 2/2003/SK) att det nuvarande systemet för zon 5 är förenligt med EES-avtalet på grund av de unika förhållandena i den zonen (se punkt 1 ovan).

12

(13)  En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift, Møreforskning, arbeidsrapport M 0309; se Internet (www.mfm.no).

13

En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift

(14)  Eftadomstolens mål E-6/98, norska regeringen mot Eftas övervakningsmyndighet, Eftadomstolens rapport, 1999, s. 74.

14

(15)  Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 228/99/KOL (EGT C 3, 6.1.2000, s. 3) och EES-supplement nr 1, 6.1.2000.

15

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30), som införlivats i EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 88/2002 (EGT L 266, 3.10.2002, s. 56 och EES-supplement nr 49, 3.10.2002). Kumulationsregler säkrar att det samlade stödet av mindre betydelse inte överskrider taket på 100 000 euro under tre år (se kommissionens förordning (EG) nr 69/2001).

16

(17)  Se till exempel artikel 8.3 och artikel 20 i EES-avtalet, protokollen 3 och 9 till EES-avtalet samt artikel 24 i övervakningsavtalet.

17

(18)  Övervakningsmyndigheten noterade att även kommissionen godkänner övergångsförfaranden. Se till exempel kommissionens beslut nr 88/318/EEG av den 2 mars 1988 om lag nr 64 av den 1 mars 1986 om stöd till Mezzogiorno (EGT L 143, 10.6.1988, s. 37), stöd nr 586/2002 – Italien – Stöd till linbaneinstallation anmält under nr L.R. 9/98, Regione Lombardia.

18

(19)  Domstolens dom av den 20 mars 1997 i mål C-24/95, Land Rheinland-Pfalz mot Alcan Deutschland GmbH, REG 1997 s. I-1591.

19

(20)  Beträffande den norska regeringens argument att övervakningsmyndigheten inte hade sänt några ”tydliga signaler”-vidhåller myndigheten sin uppfattning i beslutet av den 16 juli 2003 i punkt 3.1.

20

(21)  Riktlinjerna för statligt stöd, kapitel 25.4.

21

---

BILAGA

GEOGRAFISKA ZONER OCH GÄLLANDE AVGIFTER (2003)

—   Zon I: arbetsgivaravgift 14,1 procent.

Denna zon omfattar samtliga kommuner som inte anges nedan under zonerna II–V.

—   Zon II: arbetsgivaravgift 10,6 procent.

Denna zon omfattar

| — | i Nord-Trøndelag fylke: kommunerna Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik och Verran, |
| --- | --- |

—

i Nord-Trøndelag fylke: kommunerna Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik och Verran,

| — | i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal, Midtre Gauldal och Selbu, |
| --- | --- |

—

i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal, Midtre Gauldal och Selbu,

| — | i Møre og Romsdal fylke: kommunerna Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra och Eide, |
| --- | --- |

—

i Møre og Romsdal fylke: kommunerna Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra och Eide,

| — | i Sogn og Fjordane fylke: samtliga kommuner, |
| --- | --- |

—

i Sogn og Fjordane fylke: samtliga kommuner,

| — | i Hordaland fylke: kommunerna Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden och Bømlo, |
| --- | --- |

—

i Hordaland fylke: kommunerna Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden och Bømlo,

| — | i Rogaland fylke: kommunerna Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord och Finnøy, |
| --- | --- |

—

i Rogaland fylke: kommunerna Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord och Finnøy,

| — | i Vest-Agder fylke: kommunerna Åseral, Audnedal, Hægebostad och Sirdal, |
| --- | --- |

—

i Vest-Agder fylke: kommunerna Åseral, Audnedal, Hægebostad och Sirdal,

| — | i Aust-Agder fylke: kommunerna Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle och Bykle, |
| --- | --- |

—

i Aust-Agder fylke: kommunerna Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle och Bykle,

| — | i Telemark fylke: kommunerna Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje och Nome, |
| --- | --- |

—

i Telemark fylke: kommunerna Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje och Nome,

| — | i Buskerud fylke: kommunerna Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore och Uvdal, |
| --- | --- |

—

i Buskerud fylke: kommunerna Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore och Uvdal,

| — | i Oppland fylke: kommunerna Nord-Fron, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land och Nordre Land, |
| --- | --- |

—

i Oppland fylke: kommunerna Nord-Fron, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land och Nordre Land,

| — | i Hedmark fylke: kommunerna Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil och Åmot. |
| --- | --- |

—

i Hedmark fylke: kommunerna Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil och Åmot.

—   Zon III: arbetsgivaravgift 6,4 procent.

Denna zon omfattar

| — | i Nord-Trøndelag fylke: Snåsa kommun, |
| --- | --- |

—

i Nord-Trøndelag fylke: Snåsa kommun,

| — | i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen och Tydal, |
| --- | --- |

—

i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen och Tydal,

| — | i Oppland fylke: kommunerna Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre och Vang, |
| --- | --- |

—

i Oppland fylke: kommunerna Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre och Vang,

| — | i Hedmark fylke: kommunerna Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal och Os. |
| --- | --- |

—

i Hedmark fylke: kommunerna Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal och Os.

—   Zon IV: arbetsgivaravgift 5,1 procent.

Denna zon omfattar

| — | i Troms fylke: de kommuner som inte listas i förteckningen för zon V, |
| --- | --- |

—

i Troms fylke: de kommuner som inte listas i förteckningen för zon V,

| — | i Nordland fylke: samtliga kommuner, |
| --- | --- |

—

i Nordland fylke: samtliga kommuner,

| — | i Nord-Trøndelag fylke: kommunerna Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy och Leka, |
| --- | --- |

—

i Nord-Trøndelag fylke: kommunerna Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy och Leka,

| — | i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Hitra, Frøya, Åfjord, Roan och Osen, |
| --- | --- |

—

i Sør-Trøndelag fylke: kommunerna Hitra, Frøya, Åfjord, Roan och Osen,

| — | i Møre og Romsdal fylke: Smøla kommun. |
| --- | --- |

—

i Møre og Romsdal fylke: Smøla kommun.

—   Zon V: arbetsgivaravgift 0 procent.

Denna zon omfattar

| — | i Finnmark fylke: samtliga kommuner, |
| --- | --- |

—

i Finnmark fylke: samtliga kommuner,

| — | i Troms fylke: kommunerna Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa och Kvænangen. |
| --- | --- |

—

i Troms fylke: kommunerna Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa och Kvænangen.

---

Rättelser

| 9.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 145/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 145/42

---

Rättelse till rådets direktiv 89/682/EEG av den 21 december 1989 om ändring av direktiv 86/298/EEG om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 398 av den 30 december 1989
  )

(Svensk specialutgåva, Område 13, Volym 19, s. 127)

På sidan 30 (sidan 128 i specialutgåvan) i artikel 1.4 skall det

i stället för:

| ”4. | I bilaga 6 skall följande punkt införas:






  ”7.3 | Notering av och resultat från en eventuell kompletterande dynamisk provning.”,” |
| --- | --- | --- |

”4.

I bilaga 6 skall följande punkt införas:

”7.3

Notering av och resultat från en eventuell kompletterande dynamisk provning.”,”

vara:

| ”4. | I bilaga 5 skall följande punkt införas:






  ”7.3 | Notering av och resultat från en eventuell kompletterande dynamisk provning.”.” |
| --- | --- | --- |

”4.

I bilaga 5 skall följande punkt införas:

”7.3

Notering av och resultat från en eventuell kompletterande dynamisk provning.”.”

---