# Europeiska unionens C 232/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.232.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 232 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången10 augusti 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.232.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 232

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången10 augusti 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 232/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 232/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  ) | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 232/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2013/C 232/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  )

1

6

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 232/03 | Eurons växelkurs | 7 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 232/04 | Bindande klassificeringsbesked | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 232/03

Eurons växelkurs

7

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 232/04

Bindande klassificeringsbesked

8

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 232/05 | Informationsmeddelande – Offentligt Samråd – Geografiska beteckningar från Konungariket Marocko | 13 |
| 2013/C 232/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 17 |
| 2013/C 232/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 21 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 232/05

Informationsmeddelande – Offentligt Samråd – Geografiska beteckningar från Konungariket Marocko

13

2013/C 232/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

17

2013/C 232/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2013/C 232/01

| Datum för antagande av beslutet | 16.4.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34665 (12/N) |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Podkarpackie | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN |
| Rättslig grund | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.) |

Datum för antagande av beslutet

16.4.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.34665 (12/N)

Medlemsstat

Polen

Region

Podkarpackie

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN

Rättslig grund

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.)

| 2) | Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013 |
| --- | --- |

2)

Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013

| 3) | Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce |
| --- | --- |

3)

Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Socialt stöd till enskilda konsumenter, Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 18,04 PLN (i miljoner)

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Offentlig förvaltning

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie |
| --- |
| Al. Ł. Cieplińskiego 4 |
| 35-959 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie

Al. Ł. Cieplińskiego 4

35-959 Rzeszów

POLSKA/POLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 2.7.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35200 (12/N) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Rättslig grund | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Sektorutveckling |
| Stödform | Andra |
| Budget | Årlig budget: 10 EUR (i miljoner) |
| Stödnivå | Åtgärd som inte utgör stöd |
| Varaktighet | — |
| Ekonomisk sektor | Uppfödning av hästar och andra hästdjur, Spel- och vadhållningsverksamhet |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern. |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

2.7.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.35200 (12/N)

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Rennwett- und Lotteriegesetz

Rättslig grund

Rennwett- und Lotteriegesetz

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Sektorutveckling

Stödform

Andra

Budget

Årlig budget: 10 EUR (i miljoner)

Stödnivå

Åtgärd som inte utgör stöd

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Uppfödning av hästar och andra hästdjur, Spel- och vadhållningsverksamhet

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern.

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 23.1.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35596 (12/N) |
| Medlemsstat | Slovenien |
| Region | — | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Shema podpore slovenski filmski proizvodnji |
| Rättslig grund | Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 11 400 000 EUR |

Datum för antagande av beslutet

23.1.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.35596 (12/N)

Medlemsstat

Slovenien

Region

—

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Shema podpore slovenski filmski proizvodnji

Rättslig grund

Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 11 400 000 EUR

| | Årlig budget: 3 800 000 EUR |
| --- | --- |

Årlig budget: 3 800 000 EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.1.2013–31.12.2015

Ekonomisk sektor

Film-, video- och TV-programverksamhet

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Slovenski filmski center, javna agencija |
| --- |
| Miklošičeva 38 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenski filmski center, javna agencija

Miklošičeva 38

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 27.5.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.35979 (13/N) |
| Medlemsstat | Rumänien |
| Region | Bihor | Artikel 107.3 a |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017) |
| Rättslig grund | Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Sektorutveckling, Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 10,89 RON (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

27.5.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.35979 (13/N)

Medlemsstat

Rumänien

Region

Bihor

Artikel 107.3 a

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017)

Rättslig grund

Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Sektorutveckling, Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 10,89 RON (i miljoner)

| | Årlig budget: 2,18 RON (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 2,18 RON (i miljoner)

Stödnivå

50 %

Varaktighet

27.5.2013–31.12.2017

Ekonomisk sektor

Lufttransport, passagerartrafik

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Consiliul Județean Bihor |
| --- |
| Parcul Traian nr. 5 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

Consiliul Județean Bihor

Parcul Traian nr. 5

Oradea

ROMÂNIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum för antagande av beslutet | 6.6.2013 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.36183 (13/N-647) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Baden-Wuerttemberg | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg |
| Rättslig grund | Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011
  http://www.mfg.de/film/ |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning | — |
| Syfte | Kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Total budget: 28,08 EUR (i miljoner) |

Datum för antagande av beslutet

6.6.2013

Referensnummer för statligt stöd

SA.36183 (13/N-647)

Medlemsstat

Tyskland

Region

Baden-Wuerttemberg

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg

Rättslig grund

Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011

http://www.mfg.de/film/

Typ av stödåtgärd

Stödordning

—

Syfte

Kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Total budget: 28,08 EUR (i miljoner)

| | Årlig budget: 14,04 EUR (i miljoner) |
| --- | --- |

Årlig budget: 14,04 EUR (i miljoner)

Stödnivå

50 %

Varaktighet

till den 31.12.2014

Ekonomisk sektor

Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Filmförderung Baden-Württemberg |
| --- |
| Breitscheiderstrasse 4 |
| 70174 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Filmförderung Baden-Württemberg

Breitscheiderstrasse 4

70174 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 232/02

Kommissionen beslutade den 22 februari 2013 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6847. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6847. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/7

---

Eurons växelkurs (1)

9 augusti 2013

2013/C 232/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3373 |
| JPY | japansk yen | 128,96 |
| DKK | dansk krona | 7,4588 |
| GBP | pund sterling | 0,86135 |
| SEK | svensk krona | 8,6747 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2310 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8170 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,925 |
| HUF | ungersk forint | 298,43 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7030 |
| PLN | polsk zloty | 4,1877 |
| RON | rumänsk leu | 4,4382 |
| TRY | turkisk lira | 2,5657 |
| AUD | australisk dollar | 1,4587 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3762 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3714 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6682 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6829 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 485,77 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,0667 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1870 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5165 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 746,62 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3522 |
| PHP | filippinsk peso | 58,179 |
| RUB | rysk rubel | 44,0000 |
| THB | thailändsk baht | 41,817 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0466 |
| MXN | mexikansk peso | 16,8567 |
| INR | indisk rupie | 81,3040 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3373

JPY

japansk yen

128,96

DKK

dansk krona

7,4588

GBP

pund sterling

0,86135

SEK

svensk krona

8,6747

CHF

schweizisk franc

1,2310

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8170

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,925

HUF

ungersk forint

298,43

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7030

PLN

polsk zloty

4,1877

RON

rumänsk leu

4,4382

TRY

turkisk lira

2,5657

AUD

australisk dollar

1,4587

CAD

kanadensisk dollar

1,3762

HKD

Hongkongdollar

10,3714

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6682

SGD

singaporiansk dollar

1,6829

KRW

sydkoreansk won

1 485,77

ZAR

sydafrikansk rand

13,0667

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1870

HRK

kroatisk kuna

7,5165

IDR

indonesisk rupiah

13 746,62

MYR

malaysisk ringgit

4,3522

PHP

filippinsk peso

58,179

RUB

rysk rubel

44,0000

THB

thailändsk baht

41,817

BRL

brasiliansk real

3,0466

MXN

mexikansk peso

16,8567

INR

indisk rupie

81,3040

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/8

---

BINDANDE KLASSIFICERINGSBESKED

2013/C 232/04

Förteckning över tullmyndigheter som medlemsstaterna utsett för att ta emot ansökningar om bindande klassificeringsbesked eller att utfärda bindande klassificeringsbesked enligt artikel 6.5 i förordning (EEG) nr 2454/93 (1), ändrad genom förordning (EG) nr 214/2007 (2).

| Medlemsstat | Tullmyndighet |
| --- | --- |
| BELGIEN | Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa |
| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| 1030 Brussel |

Medlemsstat

Tullmyndighet

BELGIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8e étage |
| Avenue Albert II 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8e étage

Avenue Albert II 33

1030 Bruxelles

BULGARIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Агенция „Митници“ |
| --- |
| Централно митническо управление |
| ул. „Г. С. Раковски“ No 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция „Митници“

Централно митническо управление

ул. „Г. С. Раковски“ No 47

1202 София/Sofia

CYPERN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

DANMARK

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told — Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |

SKAT Århus

(Told — Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(sökande med kontorsadress i regionerna Nordjylland, Midtjylland och Syddanmark)

| SKAT København |
| --- |
| Told — Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |

SKAT København

Told — Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(övriga sökande)

ESTLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Narva mnt 9j

15176 Tallinn

FINLAND

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Erottajankatu 2

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Skillnadsgatan 2 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Skillnadsgatan 2

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Alla tullkontor

FÖRENADE KUNGARIKET

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

FRANKRIKE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil Cédex |

Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil Cédex

GREKLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 115 26 Αθήνα/Athens |

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

115 26 Αθήνα/Athens

IRLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITALIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

KROATIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10000 Zagreb

LETTLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| 11. novembra krastmala 17 |
| Rīga, LV-1841 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

11. novembra krastmala 17

Rīga, LV-1841

LITAUEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUXEMBURG

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta VLT 1920 |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta VLT 1920

NEDERLÄNDERNA

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

ÖSTERRIKE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

POLEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGAL

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata 10.o |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata 10.o

1149-027 Lisboa

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Alla tullkontor

RUMÄNIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Autoritatea Națională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo nr. 13, sector 1 |
| București |

Autoritatea Națională a Vămilor

Strada Matei Millo nr. 13, sector 1

București

SLOVAKISKA REPUBLIKEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVENIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SI-1523 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SI-1523 Ljubljana

SPANIEN

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande klassificeringsbesked

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande klassificeringsbesked

Alla myndighetskontor

SVERIGE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

TJECKISKA REPUBLIKEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

TYSKLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

UNGERN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

---

(1)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

(2)  EUT L 62, 1.3.2007, s. 6.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/13

---

INFORMATIONSMEDDELANDE – OFFENTLIGT SAMRÅD

Geografiska beteckningar från Konungariket Marocko

2013/C 232/05

Inom ramen för de pågående förhandlingarna med Konungariket Marocko om ett avtal om skydd av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (nedan kallat avtalet) har de marockanska myndigheterna lagt fram bifogade förteckningar över geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och vin som ska åtnjuta skydd enligt avtalet. Dessa geografiska beteckningar är officiellt erkända som sådana enligt gällande lagar i Konungariket Marocko i den mening som avses i artikel 22.1 i Trips-avtalet och Europeiska kommissionen överväger för närvarande huruvida dessa geografiska beteckningar ska skyddas enligt avtalet.

Kommissionen uppmanar medlemsstater, tredjeländer eller de fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse och som är bosatta eller etablerade i en medlemsstat eller ett tredjeland att framföra invändningar mot ett sådant skydd genom att inge en vederbörligen motiverad förklaring.

Invändningar måste komma in till kommissionen inom två månader räknat från dagen för detta offentliggörande. Invändningarna ska sändas till följande e-postadress:

AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Invändningarna kommer endast att tas upp till prövning om de tas emot inom den utsatta tidsgränsen, och om de visar att

| a) | skyddet av det föreslagna namnet skulle innebära en konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung, |
| --- | --- |

a)

skyddet av det föreslagna namnet skulle innebära en konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung,

| b) | det föreslagna namnet helt eller delvis skulle vara homonymt med ett namn som redan skyddas i unionen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1) och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (2), eller ingår i de avtal som Europeiska unionen har slutit med följande länder:






  — | Australien (3) |
| --- | --- | --- |

b)

det föreslagna namnet helt eller delvis skulle vara homonymt med ett namn som redan skyddas i unionen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1) och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (2), eller ingår i de avtal som Europeiska unionen har slutit med följande länder:

—

Australien (3)

| — | Chile (4) |
| --- | --- |

—

Chile (4)

| — | Sydafrika (5) |
| --- | --- |

—

Sydafrika (5)

| — | Schweiz (6) |
| --- | --- |

—

Schweiz (6)

| — | Mexiko (7) |
| --- | --- |

—

Mexiko (7)

| — | Korea (8) |
| --- | --- |

—

Korea (8)

| — | Centralamerika (9) |
| --- | --- |

—

Centralamerika (9)

| — | Colombia och Peru (10) |
| --- | --- |

—

Colombia och Peru (10)

| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (11) |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (11)

| — | Kroatien (12) |
| --- | --- |

—

Kroatien (12)

| — | Kanada (13) |
| --- | --- |

—

Kanada (13)

| — | Förenta staterna (14) |
| --- | --- |

—

Förenta staterna (14)

| — | Albanien (15) |
| --- | --- |

—

Albanien (15)

| — | Montenegro (16) |
| --- | --- |

—

Montenegro (16)

| — | Bosnien och Hercegovina (17) |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina (17)

| — | Serbien (18) |
| --- | --- |

—

Serbien (18)

| — | Moldavien (19) |
| --- | --- |

—

Moldavien (19)

| — | Georgien (20) |
| --- | --- |

—

Georgien (20)

| c) | skyddet av det föreslagna namnet skulle kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och goda rykte och den tid som det har använts, |
| --- | --- |

c)

skyddet av det föreslagna namnet skulle kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och goda rykte och den tid som det har använts,

| d) | skyddet av det föreslagna namnet skulle kunna äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande, eller |
| --- | --- |

d)

skyddet av det föreslagna namnet skulle kunna äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande, eller

| e) | om invändningarna kan leda till slutsatsen att det namn som ansökan om registrering avser är generiskt. |
| --- | --- |

e)

om invändningarna kan leda till slutsatsen att det namn som ansökan om registrering avser är generiskt.

Ovannämnda kriterier ska bedömas med avseende på Europeiska unionens territorium, vilket när det gäller immateriella rättigheter endast avser det eller de territorier där nämnda rättigheter är skyddade. Ett eventuellt skydd av dessa namn i Europeiska unionen är beroende av att dessa förhandlingar slutförs på ett framgångsrikt sätt och den påföljande rättsakten.

Förslaget påverkar inte unionens budget.

Förteckning över geografiska beteckningar för viner, jordbruksprodukter och livsmedel
   (21)

| Produkttyp | | Registrerat namn i Konungariket Marocko |
| --- | --- | --- |
| Olja | 1 | «Argane» | «

  » |
| Olja | 2 | «huile d'olive Tyout Chiadma» | «

  » |
| Kryddor | 3 | «Safran de Taliouine» | «

  » |
| Frukt | 4 | «Dattes Majhoul de Tafilalet» | «

  » |
| Frukt | 5 | «Clémentine de Berkane» | «

  » |
| Kött | 6 | «Viande Agneau Béni Guil» | «

  » |
| Frukt | 7 | «Grenades Sefri Ouled Abdellah» | «

  » |
| Ost | 8 | «Fromage de chèvre de Chefchaouen» | «

  » |
| Frukt | 9 | «Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane» | «

  » |
| Blommor | 10 | «Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès» | «

  » |
| Frukt | 11 | «Dattes Aziza Bouzid de Figuig» | «

  » |
| Frukt | 12 | «Amande de Tafraout» | «

  » |
| Frukt | 13 | «Dattes Boufeggous» | «

  » |
| Honung | 14 | «Miel d’Euphorbe Tadla Azilal» | «

  » |

Produkttyp

Registrerat namn i Konungariket Marocko

Olja

1

«Argane»

Image

Olja

2

«huile d'olive Tyout Chiadma»

Image

Kryddor

3

«Safran de Taliouine»

Image

Frukt

4

«Dattes Majhoul de Tafilalet»

Image

Frukt

5

«Clémentine de Berkane»

Image

Kött

6

«Viande Agneau Béni Guil»

Image

Frukt

7

«Grenades Sefri Ouled Abdellah»

Image

Ost

8

«Fromage de chèvre de Chefchaouen»

Image

Frukt

9

«Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane»

Image

Blommor

10

«Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès»

Image

Frukt

11

«Dattes Aziza Bouzid de Figuig»

Image

Frukt

12

«Amande de Tafraout»

Image

Frukt

13

«Dattes Boufeggous»

Image

Honung

14

«Miel d’Euphorbe Tadla Azilal»

Image

Förteckning över geografiska beteckningar för viner, jordbruksprodukter och livsmedel
   (22)

| Produkttyp | Registrerat namn i Konungariket Marocko |
| --- | --- |
| | Beteckningar | |
| Viner | «Berkane» | «

  » |
| Viner | «Angad» | «

  » |
| Viner | «Sais» | «

  » |
| Viner | «Beni Sadden» | «

  » |
| Viner | «Zerhoun» | «

  » |
| Viner | «Guerrouane» | «

  » |
| Viner | «Beni M’Tir» | «

  » |
| Viner | «Rharb» | «

  » |
| Viner | «Chellah» | «

  » |
| Viner | «Zaër» | «

  » |
| Viner | «Zemmour» | «

  » |
| Viner | «Zenata» | «

  » |
| Viner | «Sahel» | «

  » |
| Viner | «Doukkala» | «

  » |
| Viner | «Les Côteaux de l’Atlas» | «

  » |
| Viner | «Crémant de l’Atlas» | «

  » |

Produkttyp

Registrerat namn i Konungariket Marocko

Beteckningar

Image

Viner

«Berkane»

Image

Viner

«Angad»

Image

Viner

«Sais»

Image

Viner

«Beni Sadden»

Image

Viner

«Zerhoun»

Image

Viner

«Guerrouane»

Image

Viner

«Beni M’Tir»

Image

Viner

«Rharb»

Image

Viner

«Chellah»

Image

Viner

«Zaër»

Image

Viner

«Zemmour»

Image

Viner

«Zenata»

Image

Viner

«Sahel»

Image

Viner

«Doukkala»

Image

Viner

«Les Côteaux de l’Atlas»

Image

Viner

«Crémant de l’Atlas»

Image

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

(3)  Rådets beslut 2009/49/EG av den 28 november 2008 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (EUT L 28, 30.1.2009, s. 1).

(4)  Rådets beslut 2002/979/EG av den 18 november 2002 om undertecknande och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan (EGT L 352, 30.12.2002, s. 1).

(5)  Rådets beslut 2002/51/EG av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med vin (EGT L 28, 30.1.2002, s. 3) och rådets beslut 2002/52/EG av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med spritdrycker (EGT L 28, 30.1.2002, s. 112).

(6)  Beslut 2002/309/EG, Euratom: Rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet (EGT L 114, 30.4.2002, s. 1) särskilt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter – Bilaga 7.

(7)  Rådets beslut 97/361/EG av den 27 maj 1997 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Mexikos förenta stater om ömsesidigt erkännande och skydd av beteckningar inom sektorn för spritdrycker (EGT L 152, 11.6.1997, s. 15).

(8)  Rådets beslut 2011/265/EU av den 16 september 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (EUT L 127, 14.5.2011, s. 1).

(9)  Avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (EUT L 346, 15.12.2012, s. 3).

(10)  Handelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan (EUT L 354, 21.12.2012, s. 3).

(11)  Rådets beslut 2001/916/EG av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker (EGT L 342, 27.12.2001, s. 6).

(12)  Rådets beslut 2001/918/EG av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker (EGT L 342, 27.12.2001, s. 42).

(13)  Rådets beslut 2004/91/EG av den 30 juli 2003 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker (EUT L 35, 6.2.2004, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2006/232/EG av den 20 december 2005 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin (EUT L 87, 24.3.2006, s. 1).

(15)  Rådets beslut 2006/580/EG av den 12 juni 2006 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor – Protokoll nr 3 om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner och om ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner, spritdrycker och aromatiserade viner (EUT L 239, 1.9.2006, s. 1).

(16)  Rådets beslut 2007/855/EG av den 15 oktober 2007 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (EUT L 345, 28.12.2007, s. 1).

(17)  Rådets beslut 2008/474/EG av den 16 juni 2008 om undertecknande och ingående av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (EUT L 169, 30.6.2008, s. 10 – Protokoll 6).

(18)  Rådets beslut 2010/36/EG av 29 april 2008 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (EUT L 28, 30.1.2010, s. 1).

(19)  Rådets beslut 2013/7/EU av den 3 december 2012 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om skydd av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 10, 15.1.2013, s. 3).

(20)  Rådets beslut 2012/164/EU av den 14 februari 2012 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om skydd av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 93, 30.3.2012, s. 1).

(21)  Förteckning som har lämnats av de marockanska myndigheterna inom ramen för de pågående förhandlingarna och som är registrerad i Konungariket Marocko.

(22)  Se fotnot 21.

---

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/17

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 232/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”ANGLESEY SEA SALT”/”HALEN MÔN”

EG-nr: UK-PDO-0005-01068-11.12.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Storbritannien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.8. | Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” är beteckningen på flingsalt som skördas i Menaisundet i Anglesey i North Wales. Det rör sig om kristallvita, platta, mjuka flingor som innehåller över 30 spårelement och saknar tillsatser. Vid sorteringen är saltflingorna högst 2 cm tvärsöver. Mineralinnehållet ger ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” ett annorlunda utseende och en annan textur, smak och känsla i munnen. Saltet har koncentrerad salt smak och spröd textur som härrör från det naturligt förekommande kalcium och magnesium som blir kvar efter den unika sköljningsprocessen, som ger ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” dess vita utseende och en ren smak utan den bitterhet som en alltför hög kalciumhalt kan ge.

De unika egenskaperna hos ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” härrör från råvarorna – det rena havsvattnet – och den metod som används för kristallisering och sköljning av saltet. ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” är ett havssalt utan tillsatser som består av följande naturligt förekommande spårelement och mineraler:

Sammansättning

| — | Natriumklorid | mer än 90 viktprocent |
| --- | --- | --- |
| — | Vatten | mindre än 4 % |
| — | Bly | mindre än 2 mg/kg |
| — | Tenn | mindre än 200 mg/kg |
| — | Arsenik | mindre än 0,5 mg/kg |
| — | Kvicksilver | mindre än 0,1 mg/kg |
| — | Kadmium | mindre än 0,5 mg/kg |
| — | Koppar | mindre än 2 mg/kg |
| — | Zink | spår |
| — | Magnesium | minst 0,2 % |
| — | Jod | mindre än 0,1 mg/kg |
| — | Kalcium | 0,08–0,15 % |

—

Natriumklorid

mer än 90 viktprocent

—

Vatten

mindre än 4 %

—

Bly

mindre än 2 mg/kg

—

Tenn

mindre än 200 mg/kg

—

Arsenik

mindre än 0,5 mg/kg

—

Kvicksilver

mindre än 0,1 mg/kg

—

Kadmium

mindre än 0,5 mg/kg

—

Koppar

mindre än 2 mg/kg

—

Zink

spår

—

Magnesium

minst 0,2 %

—

Jod

mindre än 0,1 mg/kg

—

Kalcium

0,08–0,15 %

Tre olika kvaliteter produceras: grova, fina och malda flingor.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla produktions- och bearbetningssteg äger rum i det avgränsade området under kontrollerade förhållanden, för att garantera en slutprodukt av jämn kvalitet. Här ingår

| — | pumpning and filtrering av havsvatten, |
| --- | --- |

—

pumpning and filtrering av havsvatten,

| — | koncentration av saltvatten, |
| --- | --- |

—

koncentration av saltvatten,

| — | kristallisering, |
| --- | --- |

—

kristallisering,

| — | skörd av saltkristaller, |
| --- | --- |

—

skörd av saltkristaller,

| — | sköljning. |
| --- | --- |

—

sköljning.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Isle of Anglesey i North Wales. Menaisundet är det vatten som skiljer Isle of Anglesey från det walesiska fastlandet. Sundet löper från Fort Belan i sydväst på fastlandssidan (SH 115 610440) och udden Abermenai på Angleseysidan (OS blad 115 SH615 443) till en linje mellan den pir som går ut i sundet på Angleseysidan (vid 580740) och änden av Bangorpiren på fastlandssidan (582736). Området lyder under Caernarfon Harbour Trust.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

De första historiska beläggen för saltframställning på ön Anglesey kommer från romersk tid, och flest belägg finns från tidigt 1700-tal. Det finns lämningar av ett saltbruk i Holyhead norr om ön på ”Salt Island” (eller ”Ynys Halen” på walesiska), som har broförbindelse med huvudön. Salt Island fick sitt namn från saltbruket som bearbetade havsvatten för framställning av havssalt. Bruket stängdes på 1700-talet när bergssalt började användas för att ”förstärka saltvattnet”, vilket sågs som en försämring.

Menaisundet försörjs med vatten från den rena Golfströmmen, och inga större städer eller områden med tung industri finns på dess bankar. Till detta kommer den extrema tidvattenhöjden som gör att vattnet i sundet byts ut två gånger per dygn när tidvattnet kommer in. Balansen av spårelement ger havsvattnet en ny friskhet varje dygn och ger ”Anglesey sea salt”/”Halen Môn” dess karakteristiska smak och utseende.

Golfströmmen kommer från Atlanten och följer Storbritanniens västra kust. Den västra kusten är varmare än den östra och blir i genomsnitt 15 °C vid ytan och 12 °C på bottnen. Havsvattnets genomsnittliga salthalt i området är 34,25–35 promille men kan nå upp till 36 promille. Produktens unika egenskaper beror delvis på den extrema tidvattenhöjden på över 9,5 meter, som innebär att vattnet i sundet byts ut två gånger per dygn när tidvattnet kommer in. Det ovanliga dubbla högvattnet, som beror på att Golfströmmen sköljer runt ön, bidrar till spårelementsbalansen och ger en ny havsvattenförekomst varje dygn.

Sandbanken och musselbanken ger dessutom en förfiltrering av vattnet, och skaldjuren hämtar kalcium ur havsvattnet under odlingssäsongen. Råvarans kvalitet har direkt betydelse för havssaltets kvalitet, vilket bevisas av säsongsskillnaderna i saltets smak och textur.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

De unika egenskaperna hos ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” härrör från råvarorna – det rena havsvattnet – och den metod som används för kristallisering och sköljning av saltet.

”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” är ett havssalt utan tillsatser som består av naturligt förekommande spårelement och mineraler. Detta mineralinnehåll ger ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” ett annorlunda utseende och en annan textur, smak och känsla i munnen. Flingorna, är stora, spröda, platta och inte korniga. Saltet har koncentrerad salt smak och spröd textur. Den unika sköljningsprocessen ger ”Anglesey sea salt”/”Halen Môn” ett klarvitt utseende och en ren smak utan den bitterhet som en alltför hög kalciumhalt kan ge. Sköljningen görs med hjälp av koncentrerat saltvatten som framställs av samma lokala havsvatten, både för att förhindra att kristallerna löses upp och för att garantera den korrekta mineralhalten. Därmed bevaras saltets smak och utseende.

Varje salttillverkare får ett ”Learning Passport” som ett led i utbildningen. Den omfattar en rad uppgifter som ska utföras för att salttillverkaren ska få de färdigheter som krävs för varje del av saltframställningsprocessen.

Varje del av processen genomförs med hjälp av standardrutiner som beskriver åtgärderna och anger standarderna för saltets kvalitet.

Salttillverkarna utbildas i att skölja saltet tills rätt kristallstorlek, smak och utseende uppnås. Det åstadkoms genom utbildning på arbetsplatsen och jämförelser mellan den färdiga produkten och fotografier av saltet som är uppsatta på skördeområdet. Man tittar på önskad storlek och form hos flingorna, och kristaller som inte uppfyller den strikta standarden bearbetas på nytt.

Smaken bedöms genom kalibrering mot osköljt salt, som är skarp och bitter jämfört med den fylliga mineralbalansen hos den färdiga produkten.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Egenskaperna hos ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” härrör från klimatförhållandena, tidvattnet och avsaknaden av tung industri och sjöfart.

Den extrema tidvattenhöjden på över 9,5 m innebär att vattnet i Menaisundet byts ut två gånger per dygn. Det ovanliga dubbla högvattnet, som beror på att Golfströmmen sköljer runt ön, bidrar till spårelementsbalansen och ger en ny havsvattenförekomst varje dygn. Detta slår igenom i slutprodukten och återspeglas i smakstyrkan hos ”Anglesey sea salt”/”Halen Môn”, som gör att mindre mängd behövs för att åstadkomma önskad smaksättning. Den unika mineralbalansen i havsvattnet påverkar även textur och smak. Köksmästare Henry Harris på restaurangen Fifth Floor Harvey Nichols menade att saltet har en ”ren havssmak”.

”Anglesey Sea salt”/”Halen Môn” är etablerat och allmänt erkänt av livsmedelsindustrin både i Storbritannien och globalt. Det är en kvalitetsprodukt som används av många framstående köksmästare och gastronomer och regelbundet förekommer på deras menyer. Många namnkunniga restauratörer och jordbruksbaserade livsmedelsföretag har visat sin preferens för detta salt.

Några kommentarer om smaken hos ”Anglesey Sea Salt”/”Halen Môn” och regionen:

” ’Anglesey sea salt’/’Halen Môn’ är oöverträffat: det har ren smak, perfekt tuggmotstånd och en utsökt spröd textur.”

Chris Chown

Köksmästare och ägare, Plas Bodegroes, Pwllheli, Wales

”Jag använder ’Anglesey sea salt’/’Halen Môn’ eftersom det stämmer överens med min matfilosofi: med bra ingredienser krävs inte så mycket arbete för att skapa fantastiska måltider. ’Anglesey Sea Salt’/’Halen Môn’ förhöjer varje rätt jag använder det i.”

Jane Milton

Expert på livsmedelsindustrin, bloggare och köksmästare

” ’Anglesey Sea Salt’/’Halen Môn’ utvinns med stor omsorg med hjälp av ett innovativt system som bevarar alla spårelement och mineraler i det friska, virvlande havsvattnet i Menaisundet. Den komplexa mineralstrukturen hos ’Anglesey Sea Salt’/’Halen Môn’ gör gommens alla smakområden mottagliga och vitala och ger därför maten en intensiv smak.”

Colin Pressdee

Matskribent

”Det fina flingsaltet ’Anglesey Sea Salt’/’Halen Môn’ ger en härlig kvardröjande smak i munnen, som det klara havsvatten från Anglesey där det hämtas. Saltet ger ett förföriskt djup till varje rätt där det används ... Det ger livet nya dimensioner.”

Simon Majumdar

Författare, matskribent och tv-journalist

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

3

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/anglesey-sea-salt-pdo-spec-20120905.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

---

| 10.8.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 232/21

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 232/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”DITHMARSCHER KOHL”

EG-nr: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Dithmarscher Kohl”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Dithmarscher Kohl” betecknar både vitkål (Brassica oleracea convar capitata L.) och rödkål (Brassica oleracea convar capitata var. rubra L.) och tillhör familjen korsblommiga växter (Cruciferae eller Brassicae).

De kålsorter som odlas i Dithmarschen utmärks av att de har tunna bladlager, krispig konsistens, liten stock och en väl avrundad smak. Dessutom brukar vitkålssorterna vara klargröna (ända in i de innersta bladlagren), medan rödkålssorterna har djupt rödlila blad med lite vitt i sig. Alla sorter är lämpliga för lagring.

Dithmarschens grönsaksodlingsråd (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) gör årliga fältförsök och rekommenderar sorter som har alla dessa kvaliteter.

Kålplantor är rosettväxter, vilket betyder att de dör efter blomning och fruktsättning. De har korta stammar och korta internodier vilket innebär att bladen växer tätt packade. Bladen utvecklas väl, men vecklar aldrig ut sig. Både röd- och vitkålshuvudena blir mycket kompakta eftersom de har en lång och stabil tillväxtperiod, vilket innebär att ytterst lite luft kommer in mellan bladlagren. Bladen bildar huvudformer som kan beskrivas som trumformade, plattrunda, rundade, mycket rundade, bollformade eller koniska.

Röd- och vitkål innehåller mycket fibrer och är rika på mineral som kalium och järn och är alltså mycket näringsrika.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen, från odling till bearbetning och lagring äger rum i det avgränsade geografiska området. Kålhuvudena skördas för hand och placeras försiktigt i stora lårar. Denna process kräver skicklighet och erfarenhet eftersom stötskador försämrar kålens lagringsegenskaper. Lårarna förvaras i vanliga lager utan extra kylning fram till februari ungefär, då de förs över till kyld lagring (0,5 °C) där de förvaras till juli. Bearbetningen sker direkt efter skörden eller när kålhuvudena tas ut ur lagret. Då skärs stocken av på nytt och de yttre bladen avlägsnas.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Distriktet Dithmarschen i Schleswig-Holstein är ett av två distrikt vid västkusten i Schleswig-Holstein, som är Tysklands nordligaste delstat. Dithmarschen är omgivet av vatten, med floden Eider i norr, Kielkanalen i öster, floden Elbe i söder och Nordsjön i väster.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Dithmarschenområdet är mycket lämpligt för kålodling. Läget vid Nordsjökusten styr klimatet. Området har ett atlantklimat med milda somrar och vintrar. Det regnar som mest under de kritiska tillväxtmånaderna juli och augusti (ungefär 80 mm per månad). Våtmarksområdet där odlingarna ligger får sällan frost före slutet av oktober. Det betyder att kålhuvudena kan lagras vid en optimal temperatur (5–12 °C) utan risk för frostskador. Det milda vädret under planteringsmånaderna april och maj är också idealiskt. I genomsnitt uppnår vindstyrkorna i Dithmarschen en Beaufort-styrka på 4 under 270 dagar om året. Blåsten betyder att vädret kan växla mycket snabbt. Väderfronter brukar komma in västerifrån över Nordsjön.

Markförhållandena i odlingsområdet är mycket goda. Området präglas av kalkrika våtmarker (som utnämndes till ”årets jord 2009” av Kuratorium Boden dess Jahres [styrelsen för ”Årets jord”]) som uppstått genom talrika översvämningar. Översvämningarna ledde till att det bildades minerallager med salt och kalk och en hög koncentration av organiskt material. Med utdikning och dräneringssystem har man kunnat genomlufta jordarna i området och filtrera bort salterna. De kalkrika våtmarkerna (med en karbonathalt på upp till 9 %) bildades av de kalkhaltiga, slamrika marina avlagringarna längs kusten. Den kalkrika våtmarken är mycket bördig, dels tack vare den rikliga förekomsten av daggmask (upp till 500 per m2), som föredrar kalk, dels tack vare markens rika innehåll av näringsämnen. Kalkrika våtmarker är bland de mest produktiva marktyperna i världen. De höga halterna av näringsämnen (i det organiska material som finns i sedimentet och de svagt vittrade lagren av mineraler) och den goda vattenupptagningsförmågan i kombination med människornas förmåga att kontrollera vattennivåerna, gör att denna jord är oumbärlig för den framgångsrika och utbredda odlingen av kål i området. De goda markförhållandena är också mycket viktiga för att hålla odlingarna friska. Markens höga pH-värde (7,2–7,5) betyder att det är ovanligt med klumprot i området. Infektion med patogenen Plasmodiphora brassicae är vanligare i fuktiga alkaliska jordar som har en tendens att bli vattensjuka. När marken har ett pH-värde på minst 7,2 uppträder nya infektioner så gott som aldrig. Detta är en avgörande faktor för den utbredda kålodlingen i Dithmarschen.

Denna utveckling åtföljdes redan från början av forskning och framtagning av nya sorter. Dithmarschen-kålsorter som Kalorama, Storema och Reguma (suffixet ”-ma” avser staden Marne i Dithmarschen) är robusta och har goda lagringsegenskaper. Dithmarschens grönsaksodlingsråd (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) offentliggör varje år resultatet av presentationen av kålsorterna i tidskriften Dithmarscher Gemüse-Info. Varje år provas 100 sorter. Fältförsöken ger information om enhetlighet, avkastning och växthälsa. Varje sorts interna kvalitet och odlingsvärde betygsätts också.

Den omfattande, lokala expertisen betyder att de lokala odlarna kan få rådgivning av mycket hög kvalitet, framför allt om regionala specialiteter. Det främjar odlingen, eftersom lokala specialiteter har en naturlig motståndskraft mot sjukdomar som svartröta.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Dithmarschens bördiga jord och milda klimat ger skördar av kål som har en bra balans av näringsämnen. De har en distinkt men mild smak och är krispiga och fräscha.

Kålen är mycket härdig och drabbas sällan av skadedjur eller sjukdomar, vilket betyder att den är mycket väl lämpad för långtidslagring. Några av de vanligaste kålsjukdomarna i världen, som klumprotsjuka (Plasmodiophora brassicola), vissnesjuka (Fusarium oxysporum) och brunbakterios (Xanthomonas campestris), är nästan helt okända i Dithmarschen, tack vare områdets unika jordmån (med ett pH-värde på mer än 7) och klimat (för låg genomsnittstemperatur). Även bladsjukdomar som svartfläcksjuka (Alternaria brassicae) och ringfläcksjuka (Mycosphaerella brassicola) är så sällsynta att kål som inte ska långtidslagras inte behöver behandlas med svampbekämpningsmedel. Läget är ungefär detsamma i fråga om skadedjur. Det svala klimatet innebär till exempel att det är ytterst ovanligt med kålmjöllus (Aleyrodes proletella) och trips (Thrips tabaci). Sorten Lennox odlas nästan enbart i Dithmarschen eftersom den blir betydligt mindre härdig i andra odlingsområden. Lennox har dock utmärkta lagringsegenskaper och är därför den vanligaste odlade sorten i Dithmarschen.

”Dithmarscher Kohl” är inte en säsongsgrönsak. Den är en grönsak med mycket högt näringsvärde som finns tillgänglig för konsumenten – och genomgående håller hög kvalitet – året runt.

Kålhuvuden av ”Dithmarscher Kohl” är mycket kompakta jämfört med kål som odlats i varmare områden. Det beror på att det lagras ytterst lite luft mellan bladen under den långa, stabila tillväxtperioden. Denna egenskap är avgörande för att kålen ska gå att lagra under lång tid.

Det är välkänt att ”Dithmarscher Kohl” har goda antioxidantegenskaper, men den innehåller också mycket mineraler. Detta visas av tester som har gjorts av Gemüsebauverband Dithmarschen e.V. (grönsaksföreningen i Dithmarschen). Halterna av kalcium och framför allt järn är högre än de normalvärden för kål som anges i litteraturen om ämnet. Enligt vetenskapliga publikationer (t.ex. faktabladet Weiß- und Rotkohl från Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft (delstaten Bayerns forskningscentrum för jordbruk)), innehåller vitkål i genomsnitt 45 mg kalcium per 100 g färsk vikt. Vitkål från Dithmarschen innehåller dock 50–70 mg per 100 g färsk vikt. Enligt vetenskapliga publikationer om ämnet innehåller vitkål normalt 0,5 mg järn per 100 g färsk vikt. Vitkål från Dithmarschen innehåller 0,6–1,6 mg per 100 g färsk vikt. Detta beror på att jordarna i Dithmarschen också har höga halter av dessa mineraler, särskilt de kalkrika våtmarkerna, som är den vanligaste förekommande jordmånen i området.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Den långa traditionen av kålodling i det avgränsade geografiska området, som främjas av det optimala klimatet och de optimala markförhållandena, och den unika kålkulturen i Dithmarschen, har lett till att huvudkål från detta område har ett extra gott anseende hos konsumenterna som en regional specialitet.

Vind- och väderförhållandena främjar kålodling på två avgörande sätt. De snabba väderomslagen innebär att nederbörden blir god och att plantan får tillräckligt med vatten under hela växtsäsongen. De kalkrika våtmarker som präglar regionen har också god vattenupptagningsförmåga och kan alltså hålla tillräckligt med vatten. Den andra avgörande fördelen med vädret är vindriktningen. De förhärskande västliga vindarna håller skadedjur borta på ett naturligt sätt. De friska vindarna från Nordsjön innebär att kålen drabbas av skadedjur som kålfjäril i betydligt mindre omfattning än andra områden. Än viktigare är att förhållandena inte är gynnsamma för svampsporer. Kålen går därför utmärkt att lagra utan att man behöver använda särskilt mycket växtskyddsmedel. Klimatet gör också att kålen växer långsamt, vilket ger fasta, tunga kålhuvuden, med ganska få luftfickor, vilket ger utmärkta lagringsegenskaper och en krispig konsistens.

Man har odlat kål i Dithmarschen i mer än 100 år. Eduard Laß började odla kål i Wesselburen 1888 efter att ha sett en tidningsannons om Glückstädter Gemüsefabrik (Glückstadts grönsaksfabrik). ”Dithmarscher Kohl” har odlats i området sedan den tiden och dess ekonomiska betydelse har ökat stadigt sedan dess. De odlare som bor i området har fört vidare sina kunskaper om och erfarenheter av kålodling från generation till generation i mer än 120 år. Detta garanterar bästa möjliga kvalitet, vilket är grunden för en framgångsrik marknadsföring. Med ett odlingsområde på 2 500 ha är Dithmarschen ett av de största sammanhängande odlingsområdena för huvudkål i Europa. ”Dithmarscher Kohl” är viktig för den lokala ekonomin. Dessutom är ”Dithmarscher Kohl” ett viktigt inslag i områdets kulinariska arv och lockar även turister. Dessa faktorer har beskrivits ingående tillsammans med kålodlingens historia i Dithmarschen (se Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich av Klaus Gille, utgiven på Verlag Boyens & Co).

Det finns flera evenemang som kretsar kring ”Dithmarscher Kohl” och den årliga skörden lockar många turister från när och fjärran. ”Dithmarscher Kohltage” är ett evenemang som uppmärksammas även utanför regionen och drar mer än 300 000 besökare till Dithmarschen varje år (källa: ”Dithmarschen feiert den Kohl” i Hamburger Abendblatt, den 20 september 2006). Företag, politiker, myndigheter och en mängd föreningar, sammanslutningar och enskilda anordnar aktiviteter i samband med kålskörden varje år under en höstfestival på sex dagar. Det är en mångårig tradition för delstaten Schleswig-Holsteins ministerpresident och ordföranden för distriktet Dithmarschen att delta i den högtidliga inledningen av kålskörden. Många restauranger, även utanför området, berikar sin meny med särskilda kålrätter under ”Dithmarscher Kohltage”. Denna tradition har pågått sedan den första ”Dithmarscher Kohltage” anordnades 1987.

Den tyska ”kålvägen” går genom Dithmarschen och hjälper till att informera turister och andra intresserade om odlingarna och kålprodukterna, särskilt när det inte är aktiv kålsäsong. Kålvägen går rakt genom distriktet Dithmarschen och passerar ett antal sevärdheter och intressanta platser där besökarna kan få direkt kontakt med odlarna och få information om kål. Man kan till exempel besöka lager- och beredningsanläggningarna, eller ”Kohlosseum Wesselburen”. Där finns Dithmarschens kålmuseum med en ”kålverkstad” (med information om och demonstrationer av kålbearbetning) och bondens marknad, med tusentals besökare året om.

I samband med Dithmarschen Kohltage nominerar också kvinnliga jordbrukare i området två unga kvinnor från distriktet Dithmarschen som utses till Dithmarschens ”kåldrottningar” för ett år, de officiella ambassadörerna för Dithmarschen Kohltage. Som Dithmarschens kåldrottningar får de möjlighet att resa långt utanför Schleswig-Holsteins gränser. De företräder ”Dithmarscher Kohl” vid evenemang som den internationella gröna veckan i Berlin och ger många intervjuer till mediarepresentanter från tidningar, radio och tv. Detta är också en metod för att sprida kännedom om ”Dithmarscher Kohl” långt utanför områdets gränser.

En representativ konsumentundersökning 2009 visade att ”Dithmarscher Kohl” inte bara är välkänd i Schleswig-Holstein (igenkänd av omkring 80 %) utan också betraktas som en produkt av högsta kvalitet. Därför sade sig 37 % av respondenterna vara beredda att betala mer för ”Dithmarscher Kohl” än för kål med annat ursprung.

De naturliga förhållandena i Dithmarschen, särskilt atlantklimatet, den rikliga nederbörden, vinden och avsaknaden av frost samt de gynnsamma markförhållandena (kalkrika våtmarker) har främjat kålodlingen i det avgränsade geografiska området, bidragit till att bevara en hundraårig tradition av kålodling i området och gjort Dithmarschen till ett av de största sammanhängande kålodlingsområdena i Europa. Detta har lett till att det har byggts upp ett stort kunnande i Dithmarschen, särskilt i fråga om framtagning av nya sorter, vilket i sin tur bidrar till att området producerar kål av hög kvalitet. Dithmarschen har därmed kunnat bli berömt för den kål som produceras där och den traditionella regionala produkten ”Dithmarscher Kohl” uppskattas högt av konsumenterna på grund av sitt geografiska ursprung. Olika turist-, matlagnings- och informationsevenemang på temat ”Dithmarscher Kohl” bidrar till att öka medvetenheten om produkten och stärka dess anseende.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---