# Úradný vestník L 191/22.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 191 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4822. júla 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 191

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4822. júla 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1159/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 stanovujúce všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí | 16 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, pokiaľ ide o prístup služieb členských štátov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel k Schengenskému informačnému systému
   (
  1
  ) | 18 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora | 22 |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu a o zmene a doplnení smernice Rady 92/42/EHS a smerníc Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES | 29 |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/32/ES vzhľadom na obsah síry v lodných palivách | 59 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1159/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 stanovujúce všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí

16

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, pokiaľ ide o prístup služieb členských štátov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel k Schengenskému informačnému systému
   (
  1
  )

(
  1

18

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora

22

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu a o zmene a doplnení smernice Rady 92/42/EHS a smerníc Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES

29

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/33/ES zo 6. júla 2005, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/32/ES vzhľadom na obsah síry v lodných palivách

59

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 22. apríla 2005, ktorým sa zriaďuje Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti | 70 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 22. apríla 2005, ktorým sa zriaďuje Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP. |

---

(1)   Text s významom pre EHP.

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1158/2005

zo 6. júla 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1165/98 o krátkodobej štatistike

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 1165/98 (3) stanovilo spoločný základný rámec pre zber, zostavovanie, predkladanie a hodnotenie podnikových štatistík Spoločenstva na účely analýzy hospodárskeho cyklu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 1165/98 (3) stanovilo spoločný základný rámec pre zber, zostavovanie, predkladanie a hodnotenie podnikových štatistík Spoločenstva na účely analýzy hospodárskeho cyklu.

| (2) | Pri vykonávaní nariadenia (ES) č. 1165/98 uskutočnenom nariadeniami Komisie (ES) č. 586/2001 (4), (ES) č. 588/2001 (5) a (ES) č. 606/2001 (6), pokiaľ ide o definíciu hlavných priemyselných zoskupení, o definíciu ukazovateľov a o udelenie výnimiek pre členské štáty, sa zozbieralo veľa praktických skúseností, ktoré umožňujú určiť opatrenia na ďalšie zlepšenie krátkodobých štatistík. |
| --- | --- |

(2)

Pri vykonávaní nariadenia (ES) č. 1165/98 uskutočnenom nariadeniami Komisie (ES) č. 586/2001 (4), (ES) č. 588/2001 (5) a (ES) č. 606/2001 (6), pokiaľ ide o definíciu hlavných priemyselných zoskupení, o definíciu ukazovateľov a o udelenie výnimiek pre členské štáty, sa zozbieralo veľa praktických skúseností, ktoré umožňujú určiť opatrenia na ďalšie zlepšenie krátkodobých štatistík.

| (3) | Vo svojom akčnom pláne o štatistických požiadavkách EMÚ a v následných správach o pokroku pri plnení uvedeného plánu Rada Ecofinu určila dodatočné základné aspekty na zlepšenie štatistík, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1165/98. |
| --- | --- |

(3)

Vo svojom akčnom pláne o štatistických požiadavkách EMÚ a v následných správach o pokroku pri plnení uvedeného plánu Rada Ecofinu určila dodatočné základné aspekty na zlepšenie štatistík, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1165/98.

| (4) | Európska centrálna banka (ECB) pre svoju menovú politiku potrebuje ďalší rozvoj krátkodobých štatistík, ako je uvedené v jej dokumente Štatistické požiadavky ECB v oblasti Všeobecnej hospodárskej štatistiky, a potrebuje najmä včasné, spoľahlivé a zmysluplné agregáty za eurozónu. |
| --- | --- |

(4)

Európska centrálna banka (ECB) pre svoju menovú politiku potrebuje ďalší rozvoj krátkodobých štatistík, ako je uvedené v jej dokumente Štatistické požiadavky ECB v oblasti Všeobecnej hospodárskej štatistiky, a potrebuje najmä včasné, spoľahlivé a zmysluplné agregáty za eurozónu.

| (5) | Výbor pre štatistický program zriadený rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (7) určil Zásadné európske hospodárske ukazovatele (PEEI), ktoré presahujú rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1165/98. |
| --- | --- |

(5)

Výbor pre štatistický program zriadený rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (7) určil Zásadné európske hospodárske ukazovatele (PEEI), ktoré presahujú rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1165/98.

| (6) | Preto treba zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 1165/98 v oblastiach, ktoré sú osobitne dôležité pre menovú politiku a pre štúdium podnikového cyklu. |
| --- | --- |

(6)

Preto treba zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 1165/98 v oblastiach, ktoré sú osobitne dôležité pre menovú politiku a pre štúdium podnikového cyklu.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program. |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistický program.

| (8) | Vykonávanie Lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti zahŕňa zníženie zbytočného zaťaženia podnikov a šírenie nových technológií, |
| --- | --- |

(8)

Vykonávanie Lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti zahŕňa zníženie zbytočného zaťaženia podnikov a šírenie nových technológií,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1165/98 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 4 ods. 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Do jediného pododseku sa dopĺňa toto písmeno:






  „d) | účasť na európskych systémoch výberových zisťovaní koordinovaných Eurostatom s cieľom vytvoriť európske odhady.
  Podrobnosti systémov uvedených v prvom pododseku sú stanovené v prílohách. Ich schválenie a uplatňovanie sa riadi postupom stanoveným v článku 18.
  Európske systémy výberových zisťovaní sa stanovia vtedy, keď vnútroštátne výberové zisťovania nespĺňajú európske požiadavky. Okrem toho, členské štáty si môžu zvoliť účasť na európskych systémoch výberových zisťovaní, ak tieto systémy predstavujú možnosti podstatného zníženia nákladov na štatistický systém alebo zaťaženie podnikov, čo splnenie európskych požiadaviek vyžaduje. Účasťou na európskych systémoch výberových zisťovaní sa splnia podmienky členského štátu poskytovať príslušný ukazovateľ podľa cieľa takého systému. Európske systémy výberových zisťovaní sa môžu zamerať na podmienky, úroveň podrobností a lehoty na predkladanie údajov.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 4 ods. 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

Do jediného pododseku sa dopĺňa toto písmeno:

„d)

účasť na európskych systémoch výberových zisťovaní koordinovaných Eurostatom s cieľom vytvoriť európske odhady.

Podrobnosti systémov uvedených v prvom pododseku sú stanovené v prílohách. Ich schválenie a uplatňovanie sa riadi postupom stanoveným v článku 18.

Európske systémy výberových zisťovaní sa stanovia vtedy, keď vnútroštátne výberové zisťovania nespĺňajú európske požiadavky. Okrem toho, členské štáty si môžu zvoliť účasť na európskych systémoch výberových zisťovaní, ak tieto systémy predstavujú možnosti podstatného zníženia nákladov na štatistický systém alebo zaťaženie podnikov, čo splnenie európskych požiadaviek vyžaduje. Účasťou na európskych systémoch výberových zisťovaní sa splnia podmienky členského štátu poskytovať príslušný ukazovateľ podľa cieľa takého systému. Európske systémy výberových zisťovaní sa môžu zamerať na podmienky, úroveň podrobností a lehoty na predkladanie údajov.“

| b) | dopĺňa sa tento pododsek:
  „Na získanie informácií, ktoré ešte nie sú k dispozícii (v rámci požadovaných lehôt) z iných zdrojov, ako napríklad registre, sa použijú povinné zisťovania. Zisťovania sa vykonajú, ak je to možné, použitím elektronických dotazníkov a webových dotazníkov.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento pododsek:

„Na získanie informácií, ktoré ešte nie sú k dispozícii (v rámci požadovaných lehôt) z iných zdrojov, ako napríklad registre, sa použijú povinné zisťovania. Zisťovania sa vykonajú, ak je to možné, použitím elektronických dotazníkov a webových dotazníkov.“

| 2. | Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Kvalita ukazovateľov sa testuje pravidelne tým, že sa porovnávajú s inými štatistickými informáciami, pričom takéto porovnávania vykonáva každý členský štát a Komisia (Eurostat). Okrem toho sa kontroluje ich vnútorná jednotnosť.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.

Kvalita ukazovateľov sa testuje pravidelne tým, že sa porovnávajú s inými štatistickými informáciami, pričom takéto porovnávania vykonáva každý členský štát a Komisia (Eurostat). Okrem toho sa kontroluje ich vnútorná jednotnosť.“

| b) | odsek 4 sa nahrádza takto:






  „4. | Hodnotenie kvality sa vykonáva porovnávaním prínosu efektívnej dostupnosti údajov s nákladmi na ich zber a zaťaženosťou najmä malých podnikov. Na účely tohto hodnotenia členské štáty na požiadanie predložia Komisii potrebné informácie podľa spoločnej európskej metodiky pripravenej Komisiou v úzkej spolupráci s členskými štátmi.“ |
| --- | --- | --- |

b)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.

Hodnotenie kvality sa vykonáva porovnávaním prínosu efektívnej dostupnosti údajov s nákladmi na ich zber a zaťaženosťou najmä malých podnikov. Na účely tohto hodnotenia členské štáty na požiadanie predložia Komisii potrebné informácie podľa spoločnej európskej metodiky pripravenej Komisiou v úzkej spolupráci s členskými štátmi.“

| 3. | Článok 12 ods. 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Po porade s Výborom pre štatistický program Komisia do 11 februára 2006 uverejní pomocnú metodickú príručku, v ktorej sa vysvetlia pravidlá stanovené v prílohách a ktorá tiež obsahuje usmernenia týkajúce sa krátkodobej štatistiky.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 12 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.

Po porade s Výborom pre štatistický program Komisia do 11 februára 2006 uverejní pomocnú metodickú príručku, v ktorej sa vysvetlia pravidlá stanovené v prílohách a ktorá tiež obsahuje usmernenia týkajúce sa krátkodobej štatistiky.“

| 4. | Článok 14 ods. 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Komisia do 11 augusta 2008 a potom každé tri roky predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o štatistike zostavenej podľa tohto nariadenia a najmä o jej význame a kvalite a revízii ukazovateľov. Správa sa tiež osobitne zaoberá nákladmi na štatistický systém a zaťaženosťou podnikov, vyplývajúcimi z tohto nariadenia v súvislosti s jeho prínosom. Uvádza najlepšie postupy na zníženie zaťaženosti podnikov a naznačuje spôsoby zníženia zaťaženosti a nákladov.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 14 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.

Komisia do 11 augusta 2008 a potom každé tri roky predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o štatistike zostavenej podľa tohto nariadenia a najmä o jej význame a kvalite a revízii ukazovateľov. Správa sa tiež osobitne zaoberá nákladmi na štatistický systém a zaťaženosťou podnikov, vyplývajúcimi z tohto nariadenia v súvislosti s jeho prínosom. Uvádza najlepšie postupy na zníženie zaťaženosti podnikov a naznačuje spôsoby zníženia zaťaženosti a nákladov.“

| 5. | V článku 17 sa dopĺňa nasledujúce písmeno:






  „j) | zavedenie európskych systémov výberových zisťovaní (článok 4).“ |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 17 sa dopĺňa nasledujúce písmeno:

„j)

zavedenie európskych systémov výberových zisťovaní (článok 4).“

| 6. | Prílohy A až D sa menia a dopĺňajú tak, ako je uvedené v prílohe. |
| --- | --- |

6.

Prílohy A až D sa menia a dopĺňajú tak, ako je uvedené v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 158, 15.6.2004, s. 3.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 22. februára 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady zo 6. júna 2005.

2

(3)  Ú. v. ES L 162, 5.6.1998, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 86, 27.3.2001, s. 11.

4

(5)  Ú. v. ES L 86, 27.3.2001, s. 18.

5

(6)  Ú. v. ES L 92, 2.4.2001, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.

7

---

PRÍLOHA

ČASŤ A

Príloha A k nariadeniu (ES) č. 1165/98 sa týmto mení sa dopĺňa takto:

Rozsah pôsobnosti

Text v záhlaví a) („Pokrytie“) sa nahrádza takto:

„Táto príloha sa vzťahuje na všetky činnosti uvedené v kategóriách C až E NACE alebo podľa okolností na všetky výrobky uvedené v kategóriách C až E CPA.“

Zoznam ukazovateľov

Text v záhlaví c) („Zoznam ukazovateľov“) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V odseku 1 sa dopĺňa tento ukazovateľ:






  „Ukazovateľ | Názov |
| --- | --- | --- |
| 340 | Dovozné ceny“ |

1.

V odseku 1 sa dopĺňa tento ukazovateľ:

„Ukazovateľ

Názov

340

Dovozné ceny“

| 2. | Odsek 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Informácie o výstupných cenách priemyselných výrobcov realizované na zahraničnom trhu (č. 312) a o dovozných cenách (č. 340) sa môžu zostaviť použitím jednotkovej ceny výrobkov pochádzajúcich zo zahraničného obchodu alebo iných zdrojov len vtedy, ak to nevedie k žiadnemu významnému zhoršeniu kvality v porovnaní s konkrétnymi informáciami o cenách. Komisia určí v súlade s postupom stanoveným v článku 18 podmienky na zabezpečenie potrebnej kvality údajov.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.

Informácie o výstupných cenách priemyselných výrobcov realizované na zahraničnom trhu (č. 312) a o dovozných cenách (č. 340) sa môžu zostaviť použitím jednotkovej ceny výrobkov pochádzajúcich zo zahraničného obchodu alebo iných zdrojov len vtedy, ak to nevedie k žiadnemu významnému zhoršeniu kvality v porovnaní s konkrétnymi informáciami o cenách. Komisia určí v súlade s postupom stanoveným v článku 18 podmienky na zabezpečenie potrebnej kvality údajov.“

| 3. | Odsek 9 sa nahrádza takto:






  „9. | Informácie o cenách priemyselných výrobcov a dovozných cenách (č. 310, 311, 312 a 340) sa nevyžadujú pre tieto skupiny NACE, prípadne CPA: 12.0, 22.1, 23.3, 29.6, 35.1, 35.3, 37.1, 37.2. Zoznam skupín sa môže revidovať do 11 augusta 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Odsek 9 sa nahrádza takto:

„9.

Informácie o cenách priemyselných výrobcov a dovozných cenách (č. 310, 311, 312 a 340) sa nevyžadujú pre tieto skupiny NACE, prípadne CPA: 12.0, 22.1, 23.3, 29.6, 35.1, 35.3, 37.1, 37.2. Zoznam skupín sa môže revidovať do 11 augusta 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“

| 4. | Dopĺňa sa odsek 10:






  „10. | Ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa vypočíta na základe výrobkov CPA. Dovážané činnostné jednotky sa môžu zaradiť do iných činností, než sú kategórie C až E NACE.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Dopĺňa sa odsek 10:

„10.

Ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa vypočíta na základe výrobkov CPA. Dovážané činnostné jednotky sa môžu zaradiť do iných činností, než sú kategórie C až E NACE.“

Forma

Text v záhlaví d) („Forma“) sa nahrádza takto:

| „1. | Všetky ukazovatele sa predkladajú v neupravenej forme, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- |

„1.

Všetky ukazovatele sa predkladajú v neupravenej forme, ak sú k dispozícii.

| 2. | Okrem toho ukazovateľ produkcie (č. 110) a ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa majú predkladať vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18. |
| --- | --- |

2.

Okrem toho ukazovateľ produkcie (č. 110) a ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa majú predkladať vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.

| 3. | Okrem toho členské štáty môžu predkladať sezónne upravené ukazovatele a môžu predkladať aj trendovo-cyklickú zložku časových radov za tieto ukazovatele. Len vtedy, ak sa údaje nepredložia v týchto formách, môže Komisia (Eurostat) vytvoriť a uverejniť sezónne upravené časové rady týchto ukazovateľov a ich trendovo-cyklickú zložku. |
| --- | --- |

3.

Okrem toho členské štáty môžu predkladať sezónne upravené ukazovatele a môžu predkladať aj trendovo-cyklickú zložku časových radov za tieto ukazovatele. Len vtedy, ak sa údaje nepredložia v týchto formách, môže Komisia (Eurostat) vytvoriť a uverejniť sezónne upravené časové rady týchto ukazovateľov a ich trendovo-cyklickú zložku.

| 4. | Ukazovatele č. 110, 310, 311, 312 a 340 sa predkladajú vo forme indexu. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“ |
| --- | --- |

4.

Ukazovatele č. 110, 310, 311, 312 a 340 sa predkladajú vo forme indexu. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“

Referenčné obdobie

V záhlaví e) („referenčné obdobie“) sa dopĺňa tento ukazovateľ:

| „Ukazovateľ | Referenčné obdobie |
| --- | --- |
| 340 | Mesiac“ |

„Ukazovateľ

Referenčné obdobie

340

Mesiac“

Úroveň podrobnosti

Text v záhlaví f) („Úroveň podrobnosti“) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:






  „1. | Všetky ukazovatele okrem ukazovateľa dovozných cien (č. 340) sa predkladajú na úrovni kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu NACE. Ukazovateľ 340 sa vykazuje na úrovni kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu CPA. |
| --- | --- | --- |

1.

Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:

„1.

Všetky ukazovatele okrem ukazovateľa dovozných cien (č. 340) sa predkladajú na úrovni kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu NACE. Ukazovateľ 340 sa vykazuje na úrovni kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu CPA.

| 2. | Okrem toho za kategóriu D NACE sa má index produkcie (č. 110) a index cien priemyselných výrobcov (č. 310, 311, 312) predkladať na trojmiestnej a štvormiestnej úrovni NACE. Predkladané indexy produkcie a cien priemyselných výrobcov na trojmiestnej a štvormiestnej úrovni musia predstavovať aspoň 90 % celkovej pridanej hodnoty pre každý členský štát kategórie D NACE v danom bázickom roku. Tieto ukazovatele nemusia predkladať v takýchto podrobných úrovniach tie členské štáty, ktorých celková pridaná hodnota kategórie D NACE v danom bázickom roku predstavuje menej než 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“ |
| --- | --- |

2.

Okrem toho za kategóriu D NACE sa má index produkcie (č. 110) a index cien priemyselných výrobcov (č. 310, 311, 312) predkladať na trojmiestnej a štvormiestnej úrovni NACE. Predkladané indexy produkcie a cien priemyselných výrobcov na trojmiestnej a štvormiestnej úrovni musia predstavovať aspoň 90 % celkovej pridanej hodnoty pre každý členský štát kategórie D NACE v danom bázickom roku. Tieto ukazovatele nemusia predkladať v takýchto podrobných úrovniach tie členské štáty, ktorých celková pridaná hodnota kategórie D NACE v danom bázickom roku predstavuje menej než 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“

| 2. | Odsek 4 sa nahrádza takto:






  „4. | Okrem toho všetky ukazovatele okrem ukazovateľov obratu a nových objednávok (č. 120, 121, 122, 130, 131, 132) sa predkladajú za odvetvie ako celok, definované v kategóriách C až E NACE a za hlavné priemyselné zoskupenia (MIG) definované v nariadení Komisie (ES) č. 586/2001 (1). |
| --- | --- | --- |

2.

Odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.

Okrem toho všetky ukazovatele okrem ukazovateľov obratu a nových objednávok (č. 120, 121, 122, 130, 131, 132) sa predkladajú za odvetvie ako celok, definované v kategóriách C až E NACE a za hlavné priemyselné zoskupenia (MIG) definované v nariadení Komisie (ES) č. 586/2001 (1).

1

| 3. | Dopĺňajú sa nasledujúce odseky:






  „5. | Ukazovatele obratu (č. 120, 121, 122) sa predkladajú za odvetvie ako celok definované ako kategória C a D NACE a za MIG, s výnimkou hlavných priemyselných zoskupení definovaných pre činnosti súvisiace s energetikou. |
| --- | --- | --- |

3.

Dopĺňajú sa nasledujúce odseky:

„5.

Ukazovatele obratu (č. 120, 121, 122) sa predkladajú za odvetvie ako celok definované ako kategória C a D NACE a za MIG, s výnimkou hlavných priemyselných zoskupení definovaných pre činnosti súvisiace s energetikou.

| 6. | Ukazovatele nových objednávok (č. 130, 131, 132) sa predkladajú za celú výrobu, kategória D NACE a obmedzený súbor MIG, vypočítaných tak, že pokrývajú zoznam oddielov NACE definovaný v odseku 8 pod záhlavím c) (‚Zoznam ukazovateľov‘) tejto prílohy. |
| --- | --- |

6.

Ukazovatele nových objednávok (č. 130, 131, 132) sa predkladajú za celú výrobu, kategória D NACE a obmedzený súbor MIG, vypočítaných tak, že pokrývajú zoznam oddielov NACE definovaný v odseku 8 pod záhlavím c) (‚Zoznam ukazovateľov‘) tejto prílohy.

| 7. | Ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa predkladá za všetky priemyselné produkty, kategórie C až E CPA a MIG, definované v súlade s nariadením (ES) č. 586/2001 za skupiny produktov CPA. Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju menu, nemusia poskytovať tento ukazovateľ. |
| --- | --- |

7.

Ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa predkladá za všetky priemyselné produkty, kategórie C až E CPA a MIG, definované v súlade s nariadením (ES) č. 586/2001 za skupiny produktov CPA. Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju menu, nemusia poskytovať tento ukazovateľ.

| 8. | Pre ukazovateľ dovozných cien (č. 340) môže Komisia určiť v súlade s postupom stanoveným v článku 18 podmienky uplatňovania európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d). |
| --- | --- |

8.

Pre ukazovateľ dovozných cien (č. 340) môže Komisia určiť v súlade s postupom stanoveným v článku 18 podmienky uplatňovania európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d).

| 9. | Ukazovatele zahraničných trhov (č. 122, 132 a 312) sa predkladajú rozlíšené pre eurozónu a mimo nej. Toto rozlíšenie sa má uplatňovať na odvetvie ako celok, definované ako kategórie C až E NACE, MIG, kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu NACE. Informácie o kategórii E NACE sa nevyžadujú pre ukazovateľ 122. Okrem toho ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa predkladá rozlíšený pre krajiny eurozóny a mimo nej. Toto rozlíšenie sa uplatňuje na odvetvie ako celok, definované ako kategórie C až E CPA, MIG, kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu CPA. Na rozlíšenie na eurozónu a mimo nej môže Komisia určiť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 podmienky uplatňovania európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d). Európsky systém výberových zisťovaní môže obmedziť rozsah ukazovateľa dovozných cien na dovoz produktov z krajín mimo eurozóny. Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju menu, nemusia pre ukazovatele 122, 132, 312 a 340 poskytovať rozlíšenie na krajiny eurozóny a mimo nej. |
| --- | --- |

9.

Ukazovatele zahraničných trhov (č. 122, 132 a 312) sa predkladajú rozlíšené pre eurozónu a mimo nej. Toto rozlíšenie sa má uplatňovať na odvetvie ako celok, definované ako kategórie C až E NACE, MIG, kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu NACE. Informácie o kategórii E NACE sa nevyžadujú pre ukazovateľ 122. Okrem toho ukazovateľ dovozných cien (č. 340) sa predkladá rozlíšený pre krajiny eurozóny a mimo nej. Toto rozlíšenie sa uplatňuje na odvetvie ako celok, definované ako kategórie C až E CPA, MIG, kategória (1 písmeno), subkategória (2 písmeno) a dvojmiestna úroveň oddielu CPA. Na rozlíšenie na eurozónu a mimo nej môže Komisia určiť v súlade s postupom uvedeným v článku 18 podmienky uplatňovania európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d). Európsky systém výberových zisťovaní môže obmedziť rozsah ukazovateľa dovozných cien na dovoz produktov z krajín mimo eurozóny. Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju menu, nemusia pre ukazovatele 122, 132, 312 a 340 poskytovať rozlíšenie na krajiny eurozóny a mimo nej.

| 10. | Tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategóriách C, D a E NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú údaje len za odvetvie ako celok, za MIG a na úrovni kategórií NACE alebo na úrovni kategórií CPA.“ |
| --- | --- |

10.

Tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategóriách C, D a E NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú údaje len za odvetvie ako celok, za MIG a na úrovni kategórií NACE alebo na úrovni kategórií CPA.“

Termíny predkladania údajov

Text v záhlaví g) („Termíny predkladania údajov“) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V odseku 1 sa menia a dopĺňajú alebo pridávajú tieto ukazovatele:






  „Ukazovateľ | Termín |
| --- | --- | --- |
| 110 | 1 mesiac a 10 kalendárnych dní |
| [...] | [...] |
| 210 | 2 mesiace |
| [...] | [...] |
| 340 | 1 mesiac a 15 kalendárnych dní“ |

1.

V odseku 1 sa menia a dopĺňajú alebo pridávajú tieto ukazovatele:

„Ukazovateľ

Termín

110

1 mesiac a 10 kalendárnych dní

[...]

[...]

210

2 mesiace

[...]

[...]

340

1 mesiac a 15 kalendárnych dní“

| 2. | Odsek 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 kalendárnych dní pre údaje na úrovni skupín a tried NACE alebo skupín a tried CPA.
  Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 kalendárnych dní pre tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategóriách C, D a E NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva pre údaje za odvetvie ako celok, za MIG, na úrovni kategórií a oddielov NACE alebo kategórií a oddielov CPA.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.

Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 kalendárnych dní pre údaje na úrovni skupín a tried NACE alebo skupín a tried CPA.

Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 kalendárnych dní pre tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategóriách C, D a E NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva pre údaje za odvetvie ako celok, za MIG, na úrovni kategórií a oddielov NACE alebo kategórií a oddielov CPA.“

Pilotné štúdie

V záhlaví h) („Pilotné štúdie“) sa vypúšťajú body 2 a 3.

Prvé referenčné obdobie

V záhlaví i) („Prvé referenčné obdobie“) sa dopĺňajú tieto ukazovatele:

„Prvé referenčné obdobie na predkladanie ukazovateľov rozlíšených pre zahraničné trhy v krajinách eurozóny a mimo nej je najneskôr január 2005.

Prvé referenčné obdobie pre ukazovateľ 340 je najneskôr január 2006 pod podmienkou, že sa ako bázický rok uplatní najneskôr rok 2005.“

Prechodné obdobie

V záhlaví j) („Prechodné obdobie“) sa dopĺňajú tieto odseky:

| „3. | Pre ukazovateľ 340 a na rozlíšenie v rámci krajín eurozóny a mimo nej sa pre ukazovatele 122, 132, 312 a 340 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007. |
| --- | --- |

„3.

Pre ukazovateľ 340 a na rozlíšenie v rámci krajín eurozóny a mimo nej sa pre ukazovatele 122, 132, 312 a 340 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007.

| 4. | Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 110 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007. |
| --- | --- |

4.

Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 110 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007.

| 5. | Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 210 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2006.“ |
| --- | --- |

5.

Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 210 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2006.“

ČASŤ B

Príloha B k nariadeniu (ES) č. 1165/98 sa týmto mení sa dopĺňa takto:

Zoznam ukazovateľov

Text v záhlaví c) („Zoznam ukazovateľov“) sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Odsek 5 sa nahrádza takto:






  „5. | Len vtedy, ak nie sú k dispozícii ukazovatele o stavebných nákladoch (č. 320, 321, 322), môžu sa tieto približne určiť pomocou ukazovateľa výrobných cien (č. 310). Táto prax sa povolí do 11. augusta 2010.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.

Len vtedy, ak nie sú k dispozícii ukazovatele o stavebných nákladoch (č. 320, 321, 322), môžu sa tieto približne určiť pomocou ukazovateľa výrobných cien (č. 310). Táto prax sa povolí do 11. augusta 2010.“

| 2. | Dopĺňa sa tento odsek:






  „6. | Členské štáty vykonajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:






  a) | zhodnotiť realizovateľnosť štvrťročného ukazovateľa výrobných cien (č. 310) v stavebníctve; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Dopĺňa sa tento odsek:

„6.

Členské štáty vykonajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:

a)

zhodnotiť realizovateľnosť štvrťročného ukazovateľa výrobných cien (č. 310) v stavebníctve;

| b) | definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov. |
| --- | --- |

b)

definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov.

Komisia najneskôr do 11. augusta 2006 navrhne definíciu, ktorá sa má uplatňovať na ukazovateľ výrobných cien.

Členské štáty predložia Komisii správu o výsledkoch štúdií najneskôr do 11. augusta 2007.

Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 18, Komisia rozhodne najneskôr do 11. augusta 2008, či sa s účinnosťou od bázického roka 2010 uplatní článok 17 písm. b) s cieľom nahradiť ukazovateľ stavebných nákladov ukazovateľom výrobných cien.“

Forma

Text v záhlaví d) („Forma“) sa nahrádza takto:

| „1. | Všetky ukazovatele sa predkladajú v neupravenej forme, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- |

„1.

Všetky ukazovatele sa predkladajú v neupravenej forme, ak sú k dispozícii.

| 2. | Okrem toho ukazovatele produkcie (č. 110, 115, 116) a ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18. |
| --- | --- |

2.

Okrem toho ukazovatele produkcie (č. 110, 115, 116) a ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.

| 3. | Okrem toho členské štáty môžu predkladať sezónne upravené ukazovatele a môžu predkladať aj trendovo-cyklickú zložku časových radov za tieto ukazovatele. Len vtedy, ak sa údaje nepredložia v týchto formách, môže Komisia (Eurostat) vytvoriť a uverejniť sezónne upravené časové rady ukazovateľov a ich trendovo-cyklickú zložku. |
| --- | --- |

3.

Okrem toho členské štáty môžu predkladať sezónne upravené ukazovatele a môžu predkladať aj trendovo-cyklickú zložku časových radov za tieto ukazovatele. Len vtedy, ak sa údaje nepredložia v týchto formách, môže Komisia (Eurostat) vytvoriť a uverejniť sezónne upravené časové rady ukazovateľov a ich trendovo-cyklickú zložku.

| 4. | Ukazovatele 110, 115, 116, 320, 321 a 322 sa predkladajú vo forme indexu. Ukazovatele 411 a 412 sa predkladajú ako absolútne hodnoty. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“ |
| --- | --- |

4.

Ukazovatele 110, 115, 116, 320, 321 a 322 sa predkladajú vo forme indexu. Ukazovatele 411 a 412 sa predkladajú ako absolútne hodnoty. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“

Referenčné obdobie

Text v záhlaví e) („Referenčné obdobie“) sa nahrádza takto:

„Pre ukazovatele 110, 115 a 116 je referenčným obdobím jeden mesiac. Pre všetky ostatné ukazovatele v tejto prílohe je referenčným obdobím najmenej štvrťrok.

Tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategórii F NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, poskytujú len ukazovatele 110, 115 a 116 s referenčným obdobím štvrťrok.“

Úroveň podrobnosti

V záhlaví f) („Úroveň podrobnosti“) sa dopĺňa tento odsek:

| „6. | Tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategórii F NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú len údaje za stavebníctvo ako celok (úroveň kategórie NACE).“ |
| --- | --- |

„6.

Tie členské štáty, ktorých pridaná hodnota v kategórii F NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú len údaje za stavebníctvo ako celok (úroveň kategórie NACE).“

Termíny predkladania údajov

Ukazovatele 110, 115, 116 a 210 v záhlaví g) („Termíny predkladania údajov“) sa nahrádzajú takto:

| „Ukazovateľ | Termín |
| --- | --- |
| 110 | 1 mesiac a 15 kalendárnych dní |
| 115 | 1 mesiac a 15 kalendárnych dní |
| 116 | 1 mesiac a 15 kalendárnych dní |
| [...] | [...] |
| 210 | 2 mesiace“ |

„Ukazovateľ

Termín

110

1 mesiac a 15 kalendárnych dní

115

1 mesiac a 15 kalendárnych dní

116

1 mesiac a 15 kalendárnych dní

[...]

[...]

210

2 mesiace“

Pilotné štúdie

V záhlaví h) („Pilotné štúdie“) sa vypúšťajú body 1 a 3.

Prvé referenčné obdobie

V záhlaví i) („Prvé referenčné obdobie“) sa dopĺňa tento text:

„Prvým referenčným obdobím na predkladanie ukazovateľov 110, 115 a 116 s jednomesačným referenčným obdobím je najneskôr január 2005.“

Prechodné obdobie

V záhlaví j) („Prechodné obdobie“) sa dopĺňajú tieto odseky:

| „3. | Na zmenu a doplnenie referenčného obdobia pre ukazovatele 110, 115 a 116 sa v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007. |
| --- | --- |

„3.

Na zmenu a doplnenie referenčného obdobia pre ukazovatele 110, 115 a 116 sa v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007.

| 4. | Na zmenu termínov na predkladanie údajov za ukazovatele 110, 115, 116 a 210 sa v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007“ |
| --- | --- |

4.

Na zmenu termínov na predkladanie údajov za ukazovatele 110, 115, 116 a 210 sa v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2007“

ČASŤ C

Príloha C k nariadeniu (ES) č. 1165/98 sa mení sa dopĺňa takto:

Zoznam ukazovateľov

V záhlaví c) („Zoznam ukazovateľov“) sa dopĺňa tento odsek:

| „4. | Členské štáty vykonávajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na ich zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:






  a) | zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa odpracovaných hodín (č. 220) pre maloobchod a opravy; |
| --- | --- | --- |

„4.

Členské štáty vykonávajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na ich zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:

a)

zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa odpracovaných hodín (č. 220) pre maloobchod a opravy;

| b) | zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa miezd a platov (č. 230) pre maloobchod a opravy; |
| --- | --- |

b)

zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa miezd a platov (č. 230) pre maloobchod a opravy;

| c) | definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov. |
| --- | --- |

c)

definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov.

Členské štáty predložia Komisii správu o výsledkoch štúdií najneskôr do 11. augusta 2007.

Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 18, Komisia rozhodne najneskôr do 11. augusta 2008, či sa s účinnosťou od bázického roka 2010 uplatní článok 17 písm. b) s cieľom zahrnúť ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) a ukazovateľ hrubých miezd a platov (č. 230).“

Forma

Odseky 1 a 2 v záhlaví d) („Forma“) sa nahrádzajú takto:

| „1. | Všetky ukazovatele sa majú predkladať v neupravenej forme, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- |

„1.

Všetky ukazovatele sa majú predkladať v neupravenej forme, ak sú k dispozícii.

| 2. | Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovateľ objemu predaja (č. 123) sa tiež predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa poskytujú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“ |
| --- | --- |

2.

Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovateľ objemu predaja (č. 123) sa tiež predkladajú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa poskytujú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“

.

Úroveň podrobnosti

Text v záhlaví f) („Úroveň podrobnosti“) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Odsek 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovatele deflátora predaja/objemu predaja (č. 330/123) sa predkladajú podľa úrovní podrobnosti definovaných v odsekoch 2, 3 a 4. Ukazovateľ počtu zamestnaných osôb (č. 210) sa má predkladať podľa úrovne podrobnosti definovanej v odseku 4.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.

Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovatele deflátora predaja/objemu predaja (č. 330/123) sa predkladajú podľa úrovní podrobnosti definovaných v odsekoch 2, 3 a 4. Ukazovateľ počtu zamestnaných osôb (č. 210) sa má predkladať podľa úrovne podrobnosti definovanej v odseku 4.“

| 2. | Dopĺňa sa odsek 5:






  „5. | Tie členské štáty, ktorých tržby v oddieli 52 NACE predstavujú v danom bázickom roku menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovateľ deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) len podľa úrovní podrobnosti definovaných v odsekoch 3 a 4.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Dopĺňa sa odsek 5:

„5.

Tie členské štáty, ktorých tržby v oddieli 52 NACE predstavujú v danom bázickom roku menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva, predkladajú ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) a ukazovateľ deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) len podľa úrovní podrobnosti definovaných v odsekoch 3 a 4.“

Termíny predkladania údajov

Text v záhlaví g) („Termíny predkladania údajov“) sa nahrádza takto:

| „1. | Ukazovatele sa predkladajú pre tržby za vlastné výkony a tovar (č. 120) a deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) do dvoch mesiacov na úrovniach podrobností stanovených v odseku 2 v záhlaví f) tejto prílohy. Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 dní pre tie členské štáty, ktorých tržby v oddieli 52 v danom bázickom roku predstavujú menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

„1.

Ukazovatele sa predkladajú pre tržby za vlastné výkony a tovar (č. 120) a deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) do dvoch mesiacov na úrovniach podrobností stanovených v odseku 2 v záhlaví f) tejto prílohy. Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 dní pre tie členské štáty, ktorých tržby v oddieli 52 v danom bázickom roku predstavujú menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.

| 2. | Ukazovatele sa predkladajú pre tržby za vlastné výkony a tovar (č. 120) a deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) do jedného mesiaca na úrovni podrobností stanovených v odseku 3 a 4 v záhlaví f) tejto prílohy. Členské štáty si môžu zvoliť účasť pri ukazovateľoch tržieb za vlastné výkony a tovar a deflátor predaja/objem predaja č. 120 a 330/123 s príspevkami v súlade s prídelmi európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d). Podmienky prídelov sa určia v súlade s postupom stanoveným v článku 18. |
| --- | --- |

2.

Ukazovatele sa predkladajú pre tržby za vlastné výkony a tovar (č. 120) a deflátor predaja/objem predaja (č. 330/123) do jedného mesiaca na úrovni podrobností stanovených v odseku 3 a 4 v záhlaví f) tejto prílohy. Členské štáty si môžu zvoliť účasť pri ukazovateľoch tržieb za vlastné výkony a tovar a deflátor predaja/objem predaja č. 120 a 330/123 s príspevkami v súlade s prídelmi európskych systémov výberových zisťovaní definovaných v prvom pododseku článku 4 ods. 2 písm. d). Podmienky prídelov sa určia v súlade s postupom stanoveným v článku 18.

| 3. | Ukazovateľ počtu zamestnaných osôb sa predkladá do 2 mesiacov od skončenia referenčného obdobia. Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 dní pre tie členské štáty, ktorých tržby v oddiele 52 v danom bázickom roku predstavujú menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“ |
| --- | --- |

3.

Ukazovateľ počtu zamestnaných osôb sa predkladá do 2 mesiacov od skončenia referenčného obdobia. Termín sa môže predĺžiť najviac o 15 dní pre tie členské štáty, ktorých tržby v oddiele 52 v danom bázickom roku predstavujú menej ako 3 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“

Pilotné štúdie

V záhlaví h) („Pilotné štúdie“) sa vypúšťajú body 2 a 4.

Prechodné obdobie

V záhlaví j) („Prechodné obdobie“) sa dopĺňa odsek 4:

| „4. | Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 210 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2006.“ |
| --- | --- |

„4.

Na zmenu termínov na predkladanie údajov pre ukazovateľ 210 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2006.“

ČASŤ D

Príloha D k nariadeniu (ES) č. 1165/98 sa mení sa dopĺňa takto:

Zoznam ukazovateľov

Text v záhlaví c) („Zoznam ukazovateľov“) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V článku 1 sa dopĺňa tento odsek:






  „Ukazovateľ | Názov |
| --- | --- | --- |
| 310 | Výrobné ceny“ |

1.

V článku 1 sa dopĺňa tento odsek:

„Ukazovateľ

Názov

310

Výrobné ceny“

| 2. | Dopĺňajú sa odseky 3 a 4:






  „3. | Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) zahŕňa služby poskytované zákazníkom, ktorými sú podniky alebo osoby zastupujúce podniky. |
| --- | --- | --- |

2.

Dopĺňajú sa odseky 3 a 4:

„3.

Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) zahŕňa služby poskytované zákazníkom, ktorými sú podniky alebo osoby zastupujúce podniky.

| 4. | Členské štáty vykonávajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:






  a) | zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa odpracovaných hodín (č. 220) pre ostatné služby; |
| --- | --- | --- |

4.

Členské štáty vykonávajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod zberu údajov vo vzťahu k nákladom na zber a zaťaženosti podnikov s cieľom:

a)

zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa odpracovaných hodín (č. 220) pre ostatné služby;

| b) | zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa miezd a platov (č. 230) pre ostatné služby; |
| --- | --- |

b)

zhodnotiť realizovateľnosť poskytovania štvrťročného ukazovateľa miezd a platov (č. 230) pre ostatné služby;

| c) | definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov; |
| --- | --- |

c)

definovať vhodnú metodiku na zber údajov a výpočet indexov;

| d) | definovať vhodnú úroveň podrobnosti. Údaje sa rozdelia podľa ekonomických činností definovaných kategóriami NACE a ďalšími podrobnejšími úrovňami, najviac však do úrovne oddielov NACE (dvojmiestna úroveň) alebo zoskupení oddielov. |
| --- | --- |

d)

definovať vhodnú úroveň podrobnosti. Údaje sa rozdelia podľa ekonomických činností definovaných kategóriami NACE a ďalšími podrobnejšími úrovňami, najviac však do úrovne oddielov NACE (dvojmiestna úroveň) alebo zoskupení oddielov.

Členské štáty predložia Komisii správu o výsledkoch štúdií najneskôr do 11 augusta 2007.

Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 18, Komisia rozhodne najneskôr do 11 augusta 2008, či sa s účinnosťou od bázického roka 2010 uplatní článok 17 písm. b) s cieľom zahrnúť ukazovateľ odpracovaných hodín (č. 220) a ukazovateľ hrubých miezd a platov (č. 230).“

Forma

Text v záhlaví d) („Forma“) sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:






  „1. | Všetky ukazovatele sa majú predkladať v neupravenej forme, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- | --- |

1.

Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:

„1.

Všetky ukazovatele sa majú predkladať v neupravenej forme, ak sú k dispozícii.

| 2. | Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) sa má predkladať aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa poskytujú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“ |
| --- | --- |

2.

Ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar (č. 120) sa má predkladať aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Vždy keď ostatné ukazovatele vykazujú vplyvy počtu pracovných dní, členské štáty môžu predkladať tieto ukazovatele aj vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní. Zoznam ukazovateľov, ktoré sa poskytujú vo forme upravenej o vplyv počtu pracovných dní, sa môže meniť a dopĺňať v súlade s postupom stanoveným v článku 18.“

| 2. | Odsek 4 sa nahrádza takto:






  „4. | Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) sa predkladá vo forme indexu. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.

Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) sa predkladá vo forme indexu. Všetky ostatné ukazovatele sa predkladajú vo forme indexu alebo ako absolútne čísla.“

Referenčné obdobie

V záhlaví e) („Referenčné obdobie“) sa dopĺňajú tieto pododseky:

„Členské štáty vykonávajú štúdie určené Komisiou a stanovené po porade s členskými štátmi. Štúdie sa vykonajú pri zohľadnení výhod skráteného referenčného obdobia vo vzťahu k nákladom na zber a zaťaženosti podnikov s cieľom zhodnotiť realizovateľnosť skrátenia referenčného obdobia štvrťrok pre ukazovateľ tržieb (č. 120) na referenčné obdobie mesiac.

Členské štáty predložia Komisii správu o výsledkoch štúdií najneskôr do 11. augusta 2007.

Konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 18, Komisia rozhodne najneskôr do 11. augusta 2008, či sa uplatní článok 17 písm. d) v súvislosti s revíziou frekvencie zostavovania ukazovateľa tržieb za vlastné výkony a tovar.“

Úroveň podrobnosti

Text v záhlaví f) („Úroveň podrobnosti“) sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:






  „3. | Za oddiely 50, 51, 64 a 74 NACE majú ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar predkladať len na dvojmiestnej úrovni tie členské štáty, ktorých tržby v týchto oddieloch NACE v danom bázickom roku predstavujú menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- | --- |

1.

Odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

„3.

Za oddiely 50, 51, 64 a 74 NACE majú ukazovateľ tržieb za vlastné výkony a tovar predkladať len na dvojmiestnej úrovni tie členské štáty, ktorých tržby v týchto oddieloch NACE v danom bázickom roku predstavujú menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.

| 4. | Pre kategóriu I NACE majú ukazovateľ počtu zamestnaných osôb (č. 210) predkladať na úrovni kategórie tie členské štáty, ktorých celková pridaná hodnota v kategórii I v danom bázickom roku predstavuje menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“ |
| --- | --- |

4.

Pre kategóriu I NACE majú ukazovateľ počtu zamestnaných osôb (č. 210) predkladať na úrovni kategórie tie členské štáty, ktorých celková pridaná hodnota v kategórii I v danom bázickom roku predstavuje menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“

| 2. | Dopĺňajú sa odseky 5, 6 a 7:






  „5. | Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) sa predkladá v súlade s týmito činnosťami a zoskupeniami NACE: | 60.24, 63.11, 63.12, 64.11, 64.12 na štvormiestnej úrovni; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Dopĺňajú sa odseky 5, 6 a 7:

„5.

Ukazovateľ výrobných cien (č. 310) sa predkladá v súlade s týmito činnosťami a zoskupeniami NACE:

60.24, 63.11, 63.12, 64.11, 64.12 na štvormiestnej úrovni;

| | 61.1, 62.1, 64.2 na trojmiestnej úrovni; |
| --- | --- |

61.1, 62.1, 64.2 na trojmiestnej úrovni;

| | 72.1 až 72.6 na trojmiestnej úrovni; |
| --- | --- |

72.1 až 72.6 na trojmiestnej úrovni;

| | súhrn 74.11 až 74.14; |
| --- | --- |

súhrn 74.11 až 74.14;

| | súhrn 74.2 až 74.3; |
| --- | --- |

súhrn 74.2 až 74.3;

| | 74.4 až 74.7 na trojmiestnej úrovni. |
| --- | --- |

74.4 až 74.7 na trojmiestnej úrovni.

74.4 NACE sa uvádza približne pomocou predaja reklamy.

NACE 74.5 zahŕňa celkovú cenu náboru a zabezpečenia pracovných síl.

| 6. | Zoznam činností a zoskupení sa môže zmeniť a doplniť najneskôr do 11. augusta 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 18. |
| --- | --- |

6.

Zoznam činností a zoskupení sa môže zmeniť a doplniť najneskôr do 11. augusta 2008 v súlade s postupom stanoveným v článku 18.

| 7. | Za oddiel 72 ukazovateľ výrobných cien (310) predkladajú len na dvojmiestnej úrovni tie členské štáty, ktorých tržba v týchto oddieloch NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“ |
| --- | --- |

7.

Za oddiel 72 ukazovateľ výrobných cien (310) predkladajú len na dvojmiestnej úrovni tie členské štáty, ktorých tržba v týchto oddieloch NACE v danom bázickom roku predstavuje menej ako 4 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.“

Termíny predkladania údajov

Text v záhlaví g) („Termíny predkladania údajov“) sa nahrádza takto:

„Ukazovatele sa predkladajú po skončení referenčného obdobia v nasledujúcich termínoch:

| Ukazovateľ | Termíny |
| --- | --- |
| 120 | 2 mesiace |
| 210 | 2 mesiace |
| 310 | 3 mesiace“ |

Ukazovateľ

Termíny

120

2 mesiace

210

2 mesiace

310

3 mesiace“

Prvé referenčné obdobie

V záhlaví i) („Prvé referenčné obdobie“) sa dopĺňa text:

„Prvé referenčné obdobie na predkladanie ukazovateľa výrobných cien č. 310 je najneskôr prvý štvrťrok roka 2006. Pre prvé referenčné obdobie sa môže udeliť odchýlka ďalšieho roka v súlade s postupom stanoveným v článku 18 pod podmienkou, že sa neuplatní neskorší bázický rok ako 2006.“

Prechodné obdobie

V záhlaví j) („Prechodné obdobie“) sa dopĺňajú tieto odseky:

„Pre ukazovateľ 310 v súlade s postupom uvedeným v článku 18 sa môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11 augusta 2008. Na zavedenie ukazovateľa č. 310 pre oddiely 63 a 74 NACE sa môže sa udeliť ďalšie prechodné obdobie jedného roka v súlade s postupom stanoveným v článku 18. Okrem týchto prechodných období sa môže poskytnúť ďalšie prechodné obdobie jedného roka v súlade s postupom stanoveným v článku 18 tým členským štátom, ktorých tržby v činnostiach NACE uvedených pod záhlavím a) ‚Pokrytie‘ v danom bázickom roku predstavujú menej ako 1 % celkovej hodnoty Európskeho spoločenstva.

Na zmenu termínov na predkladanie údajov ukazovateľov 120 a 210 sa v súlade s postupom uvedeným v článku 18 môže udeliť prechodné obdobie končiace sa 11. augusta 2006.“

---

(1)  Ú. v. ES L 86, 27.3.2001, s. 11.“

1

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/16

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1159/2005

zo 6. júla 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2236/95 stanovujúce všeobecné pravidlá poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych sietí

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na prvý odsek jej článku 156,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 2236/95 (3) ustanovuje okrem iného spolufinancovanie štúdií týkajúcich sa projektov spoločného záujmu pre čiastku, ktorá zvyčajne nepresahuje 50 % celkových nákladov, pričom maximálny príspevok na projekty v oblasti telekomunikácií nesmie presiahnuť 10 % celkových investičných nákladov. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 2236/95 (3) ustanovuje okrem iného spolufinancovanie štúdií týkajúcich sa projektov spoločného záujmu pre čiastku, ktorá zvyčajne nepresahuje 50 % celkových nákladov, pričom maximálny príspevok na projekty v oblasti telekomunikácií nesmie presiahnuť 10 % celkových investičných nákladov.

| (2) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii usmernení pre transeurópske telekomunikačné siete (4) identifikuje projekty spoločného záujmu. Skúsenosti z vykonávania uvedeného rozhodnutia ukázali, že menej ako jeden z dvadsiatich projektov si vyžaduje zavedenie služby, ostatné sú štúdie súvisiace so zavedením. V dôsledku toho je priamy vplyv pomoci poskytovanej transeurópskym telekomunikačným sieťam obmedzený. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii usmernení pre transeurópske telekomunikačné siete (4) identifikuje projekty spoločného záujmu. Skúsenosti z vykonávania uvedeného rozhodnutia ukázali, že menej ako jeden z dvadsiatich projektov si vyžaduje zavedenie služby, ostatné sú štúdie súvisiace so zavedením. V dôsledku toho je priamy vplyv pomoci poskytovanej transeurópskym telekomunikačným sieťam obmedzený.

| (3) | Náklady na zavedenie transeurópskej služby založenej na komunikačných sieťach elektronických údajov sú pre jazykové, kultúrne, legislatívne a správne prekážky výrazne vyššie ako náklady na porovnateľnú službu v jednom členskom štáte. |
| --- | --- |

(3)

Náklady na zavedenie transeurópskej služby založenej na komunikačných sieťach elektronických údajov sú pre jazykové, kultúrne, legislatívne a správne prekážky výrazne vyššie ako náklady na porovnateľnú službu v jednom členskom štáte.

| (4) | Zistilo sa, že náklady na prípravnú štúdiu pre službu v oblasti telekomunikácií predstavujú veľký podiel celkových investícií potrebných na zavedenie služby, v dôsledku čoho sa na tieto štúdie uplatňuje maximálny príspevok prípustný podľa nariadenia (ES) č. 2236/95, čo vylučuje poskytovanie pomoci na zavedenie služieb. Dôsledkom toho je, že poskytovanie pomoci podľa uvedeného nariadenia má malý priamy účinok na stimulovanie zavedenia služieb. |
| --- | --- |

(4)

Zistilo sa, že náklady na prípravnú štúdiu pre službu v oblasti telekomunikácií predstavujú veľký podiel celkových investícií potrebných na zavedenie služby, v dôsledku čoho sa na tieto štúdie uplatňuje maximálny príspevok prípustný podľa nariadenia (ES) č. 2236/95, čo vylučuje poskytovanie pomoci na zavedenie služieb. Dôsledkom toho je, že poskytovanie pomoci podľa uvedeného nariadenia má malý priamy účinok na stimulovanie zavedenia služieb.

| (5) | Pomoc Spoločenstva by sa mala prednostne poskytovať projektom, ktorých cieľom je stimulovať zavedenie služieb, a tým prispieť v čo najväčšej miere k rozvoju informačnej spoločnosti. Je preto potrebné zvýšiť maximálny príspevok v pomere k skutočným nákladom vyplývajúcim z transeurópskej povahy služby. Zvýšenie príspevku Spoločenstva by sa však malo vzťahovať len na služby vo verejnom záujme, ktoré musia prekonávať jazykové, kultúrne, legislatívne a správne prekážky, |
| --- | --- |

(5)

Pomoc Spoločenstva by sa mala prednostne poskytovať projektom, ktorých cieľom je stimulovať zavedenie služieb, a tým prispieť v čo najväčšej miere k rozvoju informačnej spoločnosti. Je preto potrebné zvýšiť maximálny príspevok v pomere k skutočným nákladom vyplývajúcim z transeurópskej povahy služby. Zvýšenie príspevku Spoločenstva by sa však malo vzťahovať len na služby vo verejnom záujme, ktoré musia prekonávať jazykové, kultúrne, legislatívne a správne prekážky,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2236/95 sa dopĺňa tento pododsek:

„V prípade projektov spoločného záujmu, identifikovaných v prílohe I k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii usmernení pre transeurópske telekomunikačné siete (5), môže celková výška pomoci Spoločenstva poskytovanej podľa tohto nariadenia dosiahnuť 30 % celkových investičných nákladov.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, s. 23.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. novembra 2003 (Ú. v. EÚ C 87 E, 7.4.2004, s. 22), rozhodnutie Rady zo 6. júna 2005.

2

(3)  Ú. v. ES L 228, 23.9.1995, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 807/2004 (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 46).

3

(4)  Ú. v. ES L 183, 11.7.1997, s. 12. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 1376/2002/ES (Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 1).

4

(5)  Ú. v. ES L 183, 11.7.1997, s. 12. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 1376/2002/ES (Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 1).“

5

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/18

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1160/2005

zo 6. júla 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, pokiaľ ide o prístup služieb členských štátov zodpovedných za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel k Schengenskému informačnému systému

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 71 ods. 1 písm. d),

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Článok 9 smernice Rady 1999/37/ES z 29. apríla 1999 o registračných dokumentoch pre vozidlá (3) ustanovuje, že členské štáty si majú navzájom pomáhať pri vykonávaní uvedenej smernice a môžu si vymieňať informácie na dvojstrannej alebo viacstrannej úrovni, aby najmä pred registráciou vozidla overili jeho právny status v členskom štáte, v ktorom bolo predtým registrované. Pri tomto spôsobe kontroly možno využívať najmä elektronickú sieť. |
| --- | --- |

(1)

Článok 9 smernice Rady 1999/37/ES z 29. apríla 1999 o registračných dokumentoch pre vozidlá (3) ustanovuje, že členské štáty si majú navzájom pomáhať pri vykonávaní uvedenej smernice a môžu si vymieňať informácie na dvojstrannej alebo viacstrannej úrovni, aby najmä pred registráciou vozidla overili jeho právny status v členskom štáte, v ktorom bolo predtým registrované. Pri tomto spôsobe kontroly možno využívať najmä elektronickú sieť.

| (2) | Schengenský informačný systém (ďalej len „SIS“) vytvorený podľa hlavy IV Dohovoru z roku 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (4)(ďalej len „Schengenský dohovor z roku 1990“), a začlenený do rámca Európskej únie podľa protokolu, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, predstavuje elektronickú sieť medzi členskými štátmi a obsahuje okrem iného údaje o motorových vozidlách s objemom valcov väčším ako 50 cm3, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili. Podľa článku 100 Schengenského dohovoru z roku 1990 sa údaje o takýchto motorových vozidlách požadované na účely zaistenia alebo použitia ako dôkaz v trestnom konaní, zadávajú do SIS. |
| --- | --- |

(2)

Schengenský informačný systém (ďalej len „SIS“) vytvorený podľa hlavy IV Dohovoru z roku 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (4)(ďalej len „Schengenský dohovor z roku 1990“), a začlenený do rámca Európskej únie podľa protokolu, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, predstavuje elektronickú sieť medzi členskými štátmi a obsahuje okrem iného údaje o motorových vozidlách s objemom valcov väčším ako 50 cm3, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili. Podľa článku 100 Schengenského dohovoru z roku 1990 sa údaje o takýchto motorových vozidlách požadované na účely zaistenia alebo použitia ako dôkaz v trestnom konaní, zadávajú do SIS.

| (3) | Rozhodnutie Rady 2004/919/ES z 22. decembra 2004 o potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami, ktorá má cezhraničné dôsledky (5) zahŕňa využívanie SIS ako neoddeliteľnej súčasti stratégie pre vynútiteľnosť práva ohľadom trestnej činnosti súvisiacej s motorovými vozidlami. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Rady 2004/919/ES z 22. decembra 2004 o potláčaní trestnej činnosti súvisiacej s vozidlami, ktorá má cezhraničné dôsledky (5) zahŕňa využívanie SIS ako neoddeliteľnej súčasti stratégie pre vynútiteľnosť práva ohľadom trestnej činnosti súvisiacej s motorovými vozidlami.

| (4) | Podľa článku 101 ods. 1 Schengenského dohovoru z roku 1990 prístup k údajom vloženým do SIS a právo priamo vyhľadávať tieto údaje je vyhradené výlučne orgánom zodpovedným za hraničné kontroly a iné policajné a colné kontroly vykonávané vo vnútri krajiny a za koordináciu týchto kontrol. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 101 ods. 1 Schengenského dohovoru z roku 1990 prístup k údajom vloženým do SIS a právo priamo vyhľadávať tieto údaje je vyhradené výlučne orgánom zodpovedným za hraničné kontroly a iné policajné a colné kontroly vykonávané vo vnútri krajiny a za koordináciu týchto kontrol.

| (5) | Článok 102 ods. 4 Schengenského dohovoru z roku 1990 ustanovuje, že údaje sa v zásade nesmú využívať na administratívne účely. |
| --- | --- |

(5)

Článok 102 ods. 4 Schengenského dohovoru z roku 1990 ustanovuje, že údaje sa v zásade nesmú využívať na administratívne účely.

| (6) | Služby, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, a ktoré sú jasne určené na tento účel, by mali mať prístup k údajom v SIS, ktoré sa týkajú motorových vozidiel s objemom valcov väčším ako 50 cm3, prívesných vozíkov a obytných prívesov s pohotovostnou hmotnosťou presahujúcou 750 kg, osvedčení o registrácii vozidla a tabuliek so štátnou poznávacou značkou, ktoré boli ukradnuté, spreneverené, ktoré sa stratili alebo boli zrušené, aby mohli kontrolovať, či vozidlo určené na registráciu, nebolo ukradnuté, spreneverené alebo sa nestratilo. Na tento účel je potrebné prijať pravidlá, ktoré poskytnú týmto službám prístup k uvedeným údajom a umožnia im využívať tieto údaje na administratívne účely náležitého vydávania osvedčení o registrácii vozidla. |
| --- | --- |

(6)

Služby, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, a ktoré sú jasne určené na tento účel, by mali mať prístup k údajom v SIS, ktoré sa týkajú motorových vozidiel s objemom valcov väčším ako 50 cm3, prívesných vozíkov a obytných prívesov s pohotovostnou hmotnosťou presahujúcou 750 kg, osvedčení o registrácii vozidla a tabuliek so štátnou poznávacou značkou, ktoré boli ukradnuté, spreneverené, ktoré sa stratili alebo boli zrušené, aby mohli kontrolovať, či vozidlo určené na registráciu, nebolo ukradnuté, spreneverené alebo sa nestratilo. Na tento účel je potrebné prijať pravidlá, ktoré poskytnú týmto službám prístup k uvedeným údajom a umožnia im využívať tieto údaje na administratívne účely náležitého vydávania osvedčení o registrácii vozidla.

| (7) | Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že v prípade kolízie sa prijmú opatrenia uvedené v článku 100 ods. 2 Schengenského dohovoru z roku 1990. |
| --- | --- |

(7)

Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že v prípade kolízie sa prijmú opatrenia uvedené v článku 100 ods. 2 Schengenského dohovoru z roku 1990.

| (8) | Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 20. novembra 2003 o druhej generácii Schengenského informačného systému (SIS II) naznačuje celý rad dôležitých obáv a úvah vo vzťahu k vývoju SIS, najmä s ohľadom na prístup súkromných subjektov, napr. služieb na registráciu vozidiel, do SIS. |
| --- | --- |

(8)

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 20. novembra 2003 o druhej generácii Schengenského informačného systému (SIS II) naznačuje celý rad dôležitých obáv a úvah vo vzťahu k vývoju SIS, najmä s ohľadom na prístup súkromných subjektov, napr. služieb na registráciu vozidiel, do SIS.

| (9) | Pokiaľ služby v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel nie sú vládnymi službami, prístup do SIS by mal byť udeľovaný nepriamo, a to cez sprostredkovateľa orgánu, ako je uvedené v článku 101 ods. 1 Schengenského dohovoru z roku 1990, ktorý je zodpovedný za dodržiavanie súladu s opatreniami prijatými členskými štátmi podľa článku 118 uvedeného dohovoru. |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ služby v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel nie sú vládnymi službami, prístup do SIS by mal byť udeľovaný nepriamo, a to cez sprostredkovateľa orgánu, ako je uvedené v článku 101 ods. 1 Schengenského dohovoru z roku 1990, ktorý je zodpovedný za dodržiavanie súladu s opatreniami prijatými členskými štátmi podľa článku 118 uvedeného dohovoru.

| (10) | Na spracovanie osobných údajov službami, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, (6) a osobitné predpisy o ochrane údajov v ustanoveniach Schengenského dohovoru z roku 1990, ktoré dopĺňajú alebo vysvetľujú zásady ustanovené v uvedenej smernici. |
| --- | --- |

(10)

Na spracovanie osobných údajov službami, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, (6) a osobitné predpisy o ochrane údajov v ustanoveniach Schengenského dohovoru z roku 1990, ktoré dopĺňajú alebo vysvetľujú zásady ustanovené v uvedenej smernici.

| (11) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to udeľovanie prístupu služieb, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, k SIS, aby sa uľahčili ich úlohy podľa smernice 1999/37/ES, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu samotnej povahy SIS ako spoločného informačného systému, a keďže ho možno dosiahnuť len na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(11)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to udeľovanie prístupu služieb, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, k SIS, aby sa uľahčili ich úlohy podľa smernice 1999/37/ES, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu samotnej povahy SIS ako spoločného informačného systému, a keďže ho možno dosiahnuť len na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (12) | Členské štáty by mali mať dostatočnú lehotu, počas ktorej majú prijať praktické opatrenia, ktoré sú potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(12)

Členské štáty by mali mať dostatočnú lehotu, počas ktorej majú prijať praktické opatrenia, ktoré sú potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia.

| (13) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje rozvoj ustanovení Schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji Schengenského acquis (7). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje rozvoj ustanovení Schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bod G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji Schengenského acquis (7).

| (14) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje rozvoj ustanovení Schengenského aquis v zmysle dohody uzavretej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju Schengenského acquis, ktoré patrí do oblasti, na ktorú odkazuje článok 1 bod G rozhodnutia 1999/437/ES (8) z 25. októbra 2004 v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia Rady 2004/860/ES o podpise v mene Európskeho spoločenstva a o dočasnom uplatňovaní niektorých ustanovení tejto dohody. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje rozvoj ustanovení Schengenského aquis v zmysle dohody uzavretej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju Schengenského acquis, ktoré patrí do oblasti, na ktorú odkazuje článok 1 bod G rozhodnutia 1999/437/ES (8) z 25. októbra 2004 v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia Rady 2004/860/ES o podpise v mene Európskeho spoločenstva a o dočasnom uplatňovaní niektorých ustanovení tejto dohody.

| (15) | Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä Chartou základných práv Európskej únie.

| (16) | Toto nariadenie predstavuje právny akt, ktorý je založený na Schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003, |
| --- | --- |

(16)

Toto nariadenie predstavuje právny akt, ktorý je založený na Schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Do hlavy IV Schengenského dohovoru z roku 1990 sa vkladá tento článok:

„Článok 102A

1.   Bez ohľadu na článok 92 ods. 1, článok 100 ods. 1, článok 101 ods. 1 a 2, článok 102 ods. 1, 4 a 5 služby, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, ako je uvedené v smernici Rady 1999/37/ES z 29. apríla 1999 o registračných dokumentoch pre vozidlá (9), majú právo na prístup k týmto údajom vloženým do Schengenského informačného systému výhradne s cieľom overenia, či vozidlá určené na registráciu boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili:

| a) | údaje o motorových vozidlách s objemom valcov väčším ako 50 cm3, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili; |
| --- | --- |

a)

údaje o motorových vozidlách s objemom valcov väčším ako 50 cm3, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili;

| b) | údaje o prívesných vozíkoch a obytných prívesov s pohotovostnou hmotnosťou presahujúcou 750 kg, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili; |
| --- | --- |

b)

údaje o prívesných vozíkoch a obytných prívesov s pohotovostnou hmotnosťou presahujúcou 750 kg, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili;

| c) | údaje o osvedčeniach o registrácii vozidla a tabuľkách so štátnou poznávacou značkou vozidiel, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili, alebo sú neplatné. |
| --- | --- |

c)

údaje o osvedčeniach o registrácii vozidla a tabuľkách so štátnou poznávacou značkou vozidiel, ktoré boli ukradnuté, spreneverené alebo sa stratili, alebo sú neplatné.

Pokiaľ odsek 2 neustanovuje inak, prístup týchto služieb k uvedeným údajom upravujú vnútroštátne právne predpisy každého členského štátu.

2.   Služby uvedené v odseku 1, ktoré sú vládnymi službami, sú oprávnené priamo vyhľadávať údaje vložené do Schengenského informačného systému, uvedené v danom odseku.

Služby uvedené v odseku 1, ktoré nie sú vládnymi službami, majú prístup k údajom vloženým do Schengenského informačného systému, ako je uvedené v danom odseku, iba cez sprostredkovateľa orgánu, ako je uvedené v článku 101 ods. 1 Tento orgán je oprávnený priamo vyhľadávať údaje a odovzdávať ich týmto službám. Príslušný členský štát zabezpečí, že tieto služby a ich zamestnanci sú povinní dodržiavať všetky obmedzenia o prípustnom využívaní údajov, ktoré im odovzdal orgán.

3.   Článok 100 ods. 2 sa nevzťahuje na vyhľadávanie vykonané v súlade s týmto článkom. Oznamovanie informácií službami, ako je uvedené v odseku 1, policajným alebo justičným orgánom, ktoré boli odhalené vyhľadávaním Schengenského informačného systému, ktoré vyvolávajú podozrenie zo spáchania trestného činu, je upravené vnútroštátnymi právnymi predpismi.

4.   Po vyžiadaní stanoviska spoločného dozorného orgánu, zriadeného podľa článku 115 o predpisoch o ochrane údajov, Rada každoročne predkladá Európskemu parlamentu správu o vykonávaní tohto článku. Táto správa obsahuje informácie a štatistiky o použití ustanovení tohto článku a o výsledkoch ich vykonávania a uvedie, akým spôsobom sa uplatnili predpisy o ochrane údajov.“

Článok 2

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

2.   Uplatňuje sa od 11. januára 2006.

3.   Pre tie členské štáty, v ktorých sa zatiaľ neuplatňujú ustanovenia Schengenského acquis týkajúce sa SIS, sa toto nariadenie bude uplatňovať do šiestich mesiacov od dátumu, keď pre ne tieto ustanovenia nadobudnú účinnosť, ako je ustanovené v rozhodnutí Rady prijatom na tento účel v súlade s uplatniteľnými postupmi.

4.   Obsah tohto nariadenia je záväzný pre Nórsko 270. dňom odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

5.   Bez ohľadu na požiadavky o oznámení ustanovené v článku 8 ods. 2 písm. c) Schengenskej dohody o pridružení s Nórskom a Islandom (10) oznámi Nórsko Rade a Komisii pred dátumom uvedeným v odseku 4, že boli splnené ústavné požiadavky, aby sa obsah tohto nariadenia stal záväzným.

10

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 1. apríla 2004 (Ú. v. EÚ C 103 E, 29.4.2004, s. 794), spoločná pozícia Rady z 22. decembra 2004 (Ú. v. EÚ C E 111,11.5.2005, s. 19.) a pozícia Európskeho parlamentu z 28. apríla 2005 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z 2. júna 2005.

2

(3)  Ú. v. ES L 138, 1.6.1999, s. 57. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/127/ES (Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 29).

3

(4)  Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19. Dohovor naposledy zmenený a doplnený nariadením Rady (ES) č. 871/2004 (Ú. v. EÚ L 162, 30.4.2004, s. 29).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 389, 30.12.2004, s. 28.

5

(6)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 370, 17.12.2004, s. 78.

8

(9)  Ú. v. ES L 138, 1.6.1999, s. 57. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/127/ES (Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 29).

9

(10)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

10

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/22

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1161/2005

zo 6. júla 2005,

o zostavovaní štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Akčný plán o štatistických požiadavkách Hospodárskej a menovej únie (HMÚ), schválený Radou Ecofinu v septembri 2000, spresňuje, že je naliehavo potrebné mať obmedzený súbor štvrťročných sektorových účtov, ktoré by mali byť k dispozícii do 90 dní od skončenia príslušného štvrťroka. |
| --- | --- |

(1)

Akčný plán o štatistických požiadavkách Hospodárskej a menovej únie (HMÚ), schválený Radou Ecofinu v septembri 2000, spresňuje, že je naliehavo potrebné mať obmedzený súbor štvrťročných sektorových účtov, ktoré by mali byť k dispozícii do 90 dní od skončenia príslušného štvrťroka.

| (2) | Spoločná správa Rady Ecofinu a Komisie Európskej rady o štatistikách a ukazovateľoch eurozón, prijatá Radou Ecofinu 18. februára 2003, zdôrazňuje, že do roku 2005 by sa mali úplne vykonať činnosti s vysokou prioritou v niektorých oblastiach, vrátane štvrťročných národných účtov podľa inštitucionálneho sektora. |
| --- | --- |

(2)

Spoločná správa Rady Ecofinu a Komisie Európskej rady o štatistikách a ukazovateľoch eurozón, prijatá Radou Ecofinu 18. februára 2003, zdôrazňuje, že do roku 2005 by sa mali úplne vykonať činnosti s vysokou prioritou v niektorých oblastiach, vrátane štvrťročných národných účtov podľa inštitucionálneho sektora.

| (3) | Analýza cyklických pohybov v hospodárstve Európskej únie a vedenie menovej politiky v rámci HMÚ si vyžaduje makroekonomické štatistiky o hospodárskom správaní a vzájomných vzťahoch jednotlivých inštitucionálnych sektorov, ktoré nemožno určiť v údajoch zostavených na úrovni hospodárstva ako celku. Je tu preto potreba predkladať štvrťročné účty podľa inštitucionálneho sektora za Európsku úniu ako celok a za eurozónu. |
| --- | --- |

(3)

Analýza cyklických pohybov v hospodárstve Európskej únie a vedenie menovej politiky v rámci HMÚ si vyžaduje makroekonomické štatistiky o hospodárskom správaní a vzájomných vzťahoch jednotlivých inštitucionálnych sektorov, ktoré nemožno určiť v údajoch zostavených na úrovni hospodárstva ako celku. Je tu preto potreba predkladať štvrťročné účty podľa inštitucionálneho sektora za Európsku úniu ako celok a za eurozónu.

| (4) | Predkladanie týchto účtov je súčasťou celkového cieľa, ktorým je zostavovanie systému ročných a štvrťročných účtov za Európsku úniu a za eurozónu. Tento systém obsahuje hlavné makroekonomické agregáty a finančné a nefinančné účty podľa inštitucionálneho sektora. Cieľom je dosiahnuť konzistenciu vo všetkých týchto účtoch a vzhľadom na ostatné celosvetové účty medzi platobnou bilanciou a údajmi z národných účtov. |
| --- | --- |

(4)

Predkladanie týchto účtov je súčasťou celkového cieľa, ktorým je zostavovanie systému ročných a štvrťročných účtov za Európsku úniu a za eurozónu. Tento systém obsahuje hlavné makroekonomické agregáty a finančné a nefinančné účty podľa inštitucionálneho sektora. Cieľom je dosiahnuť konzistenciu vo všetkých týchto účtoch a vzhľadom na ostatné celosvetové účty medzi platobnou bilanciou a údajmi z národných účtov.

| (5) | Zostavovanie európskych účtov podľa inštitucionálneho sektora v súlade so zásadami Európskeho systému národných a regionálnych účtov v Spoločenstve, ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2223/96 (3), si vyžaduje, aby členské štáty zasielali štvrťročné národné účty podľa inštitucionálneho sektora. Európske účty však musia odrážať hospodárstvo európskeho priestoru ako celku a môžu sa odlišovať od jednoduchého súhrnu účtov členských štátov. Cieľom je najmä zohľadniť transakcie inštitúcií a orgánov Európskej únie v účtoch, ktoré sa týkajú príslušnej oblasti (Európska únia alebo eurozóna, podľa potreby). |
| --- | --- |

(5)

Zostavovanie európskych účtov podľa inštitucionálneho sektora v súlade so zásadami Európskeho systému národných a regionálnych účtov v Spoločenstve, ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2223/96 (3), si vyžaduje, aby členské štáty zasielali štvrťročné národné účty podľa inštitucionálneho sektora. Európske účty však musia odrážať hospodárstvo európskeho priestoru ako celku a môžu sa odlišovať od jednoduchého súhrnu účtov členských štátov. Cieľom je najmä zohľadniť transakcie inštitúcií a orgánov Európskej únie v účtoch, ktoré sa týkajú príslušnej oblasti (Európska únia alebo eurozóna, podľa potreby).

| (6) | Zostavovanie osobitných štatistík Spoločenstva sa spravuje pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (4). |
| --- | --- |

(6)

Zostavovanie osobitných štatistík Spoločenstva sa spravuje pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (4).

| (7) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zostavovanie štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora za Európsku úniu a za eurozónu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Najmä ak sú príspevky členských štátov do celkových európskych súčtov zanedbateľné, nemalo by sa od nich žiadať, aby oznamovali úplne podrobné údaje. |
| --- | --- |

(7)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zostavovanie štvrťročných nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora za Európsku úniu a za eurozónu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Najmä ak sú príspevky členských štátov do celkových európskych súčtov zanedbateľné, nemalo by sa od nich žiadať, aby oznamovali úplne podrobné údaje.

| (8) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5). |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5).

| (9) | Konzultovalo sa s Výborom pre štatistický program, zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (6), a Výborom pre menovú, finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie, zriadeným rozhodnutím Rady 91/115/EHS (7), |
| --- | --- |

(9)

Konzultovalo sa s Výborom pre štatistický program, zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (6), a Výborom pre menovú, finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie, zriadeným rozhodnutím Rady 91/115/EHS (7),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Účel

Toto nariadenie poskytuje spoločný rámec pre príspevky členských štátov k zostavovaniu štvrťročných európskych nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora.

Článok 2

Zasielanie nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora

1.   Členské štáty zašlú Komisii štvrťročné nefinančné účty podľa inštitucionálneho sektora tak, ako je uvedené v prílohe, v prvom rade okrem položiek P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 a B.4G.

2.   Časový harmonogram zasielania jednotlivých položiek P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 a B.4G a každé rozhodnutie, ktorým sa vyžaduje rozdelenie transakcií vymenovaných v prílohe podľa zodpovedajúceho sektora, sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 2. Žiadne takého rozhodnutie sa neprijme skôr, ako Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto nariadenia podľa článku 9.

3.   Štvrťročné údaje uvedené v odseku 1 sa odovzdajú Komisii najneskôr 90 kalendárnych dní od skončenia štvrťroka, na ktorý sa údaje vzťahujú. Počas prechodného trojročného obdobia od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia štvrťročné údaje uvedené v odseku 1 sa Komisii doručia najneskôr do 95 kalendárnych dní od skončenia štvrťroka, na ktorý sa údaje vzťahujú. Každá revízia údajov za predchádzajúce štvrťroky sa zasiela v rovnakom termíne.

4.   Lehota na zasielanie stanovená v odseku 3 sa môže upraviť najviac o päť dní v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 2.

5.   Prvé zaslanie štvrťročných údajov sa vzťahuje na údaje za tretí štvrťrok 2005. Členské štáty doručia tieto údaje najneskôr 3. januára 2006. Táto prvá zásielka obsahuje spätné údaje za obdobia od prvého štvrťroka 1999.

Článok 3

Oznamovacie povinnosti

1.   Všetky členské štáty zašlú údaje uvedené v prílohe vzhľadom na sektor zahraničia (S.2) a sektor verejnej správy (S.13). Členský štát, ktorého hrubý domáci produkt v bežných cenách spravidla predstavuje viac ako 1 % zodpovedajúceho celkového súčtu Spoločenstva, zašle údaje uvedené v prílohe za všetky inštitucionálne sektory.

2.   Komisia určí percento, ktoré spravidla predstavuje hrubý domáci produkt členského štátu na celkovom hrubom domácom produkte Spoločenstva v bežných cenách, tak ako je to uvedené v odseku 1, na základe aritmetickej strednej hodnoty, vypočítanej z ročných údajov zaslaných členskými štátmi za posledné tri roky.

3.   Podiel (1 %) na celkovom súčte Spoločenstva, uvedený v odseku 1, sa môže upraviť v súlade s postupmi uvedenými v článku 8 ods. 2.

4.   Komisia môže prijať výnimky z tohto nariadenia, ak si systémy národných štatistík vyžadujú významné úpravy. Takéto výnimky nesmú trvať dlhšie ako tri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia alebo od dátumu nadobudnutia účinnosti vykonávacích opatrení prijatých v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 2.

Článok 4

Definície a normy

Normy, definície, klasifikácie a účtovné pravidlá pre údaje zasielané na účely tohto nariadenia sú tie, ktoré ustanovuje nariadenie (ES) č. 2223/96 (ďalej len „nariadenie ESA“).

Článok 5

Zdroje údajov a požiadavky na zhodu

1.   Členské štáty zostavia informácie požadované v tomto nariadení tak, že použijú všetky zdroje, ktoré považujú za dôležité, pričom uprednostnia priame informácie, ako napr. administratívne zdroje alebo prieskumy v podnikoch a domácnostiach.

Ak nemožno zozbierať priame informácie týkajúce sa najmä spätných údajov požadovaných podľa článku 2 ods. 5, môžu sa zaslať najlepšie odhady.

2.   Údaje zasielané členskými štátmi na účely tohto nariadenia sa zhodujú so štvrťročnými nefinančnými účtami verejnej správy a štvrťročnými hlavnými súhrnnými údajmi národného hospodárstva, ktoré sa zasielajú Komisii v rámci programu zasielania údajov podľa nariadenia ESA.

3.   Štvrťročné údaje zasielané členskými štátmi na účely tohto nariadenie sa zosúladia so zodpovedajúcimi ročnými údajmi zaslanými v rámci programu zasielania údajov podľa nariadenia ESA.

Článok 6

Normy kvality a správy

1.   Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa kvalita zasielaných údajov časom zlepšovala s cieľom dosiahnuť spoločné normy kvality, ktoré sa majú definovať v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 2.

2.   Členské štáty poskytnú Komisii aktuálny opis zdrojov, metód a štatistických spracovaní použitých v roku, keď zaslali údaje po prvýkrát.

3.   Členské štáty oznámia Komisii hlavné metodické alebo iné zmeny, ktoré by ovplyvnili zasielané údaje, najneskôr do troch mesiacov od začiatku účinnosti každej takej zmeny.

Článok 7

Vykonávacie opatrenia

Vykonávacie opatrenia sa ustanovia v súlade s postupom uvedeným v článku 8 ods. 2. Takéto opatrenia zahŕňajú:

| a) | určenie časového harmonogramu na zasielanie položiek P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 a B.4G podľa článku 2 ods. 2; |
| --- | --- |

a)

určenie časového harmonogramu na zasielanie položiek P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 a B.4G podľa článku 2 ods. 2;

| b) | požiadavku, aby sa transakcie uvedené v prílohe rozdelili podľa zodpovedajúceho sektora v súlade s článkom 2 ods. 2; |
| --- | --- |

b)

požiadavku, aby sa transakcie uvedené v prílohe rozdelili podľa zodpovedajúceho sektora v súlade s článkom 2 ods. 2;

| c) | revíziu časového harmonogramu zasielania štvrťročných údajov podľa článku 2 ods. 4; |
| --- | --- |

c)

revíziu časového harmonogramu zasielania štvrťročných údajov podľa článku 2 ods. 4;

| d) | úpravu podielu (1 %) na celkovom súčte Spoločenstva, aby sa určila povinnosť zasielať údaje pre všetky inštitucionálne sektory podľa článku 3 ods. 3; |
| --- | --- |

d)

úpravu podielu (1 %) na celkovom súčte Spoločenstva, aby sa určila povinnosť zasielať údaje pre všetky inštitucionálne sektory podľa článku 3 ods. 3;

| e) | definovanie noriem kvality v súlade s článkom 6 ods. 1. |
| --- | --- |

e)

definovanie noriem kvality v súlade s článkom 6 ods. 1.

Článok 8

Postup výboru

1.   Komisii pomáha Výbor pre štatistické programy.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 9

Správa o vykonávaní

Do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia podá správu Európskemu parlamentu a Rade o jeho vykonávaní.

Táto správa najmä:

| a) | informuje o kvalite predložených štatistík; |
| --- | --- |

a)

informuje o kvalite predložených štatistík;

| b) | zhodnotí prínos pre Spoločenstvo, členské štáty, poskytovateľov a užívateľov štatistických informácií z predložených štatistík vo vzťahu k ich nákladom; |
| --- | --- |

b)

zhodnotí prínos pre Spoločenstvo, členské štáty, poskytovateľov a užívateľov štatistických informácií z predložených štatistík vo vzťahu k ich nákladom;

| c) | určí oblasti možného zlepšenia a zmien a doplnení považovaných za potrebné na základe získaných výsledkov. |
| --- | --- |

c)

určí oblasti možného zlepšenia a zmien a doplnení považovaných za potrebné na základe získaných výsledkov.

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 42, 18.2.2004, s. 23.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 30. marca 2004 (Ú. v. EÚ C 103 E, 29.4.2004, s. 141), spoločná pozícia Rady z 8. marca 2005 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a stanovisko Európskeho parlamentu z 26. mája 2005 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

2

(3)  Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1267/2003 (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.

6

(7)  Ú. v. ES L 59, 6.3.1991, s. 19.

7

---

PRÍLOHA

Zasielanie údajov

Image

Image

Image

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/29

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2005/32/ES

zo 6. júla 2005,

o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu a o zmene a doplnení smernice Rady 92/42/EHS a smerníc Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Rozdiely medzi právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami prijatými členskými štátmi vo vzťahu k ekodizajnu výrobkov využívajúcich energiu môžu vytvárať prekážky obchodu a narúšať hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva, a tým môžu mať priamy vplyv na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu. Harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov je jediným prostriedkom ako zabrániť takýmto prekážkam obchodu a nekalej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(1)

Rozdiely medzi právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami prijatými členskými štátmi vo vzťahu k ekodizajnu výrobkov využívajúcich energiu môžu vytvárať prekážky obchodu a narúšať hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva, a tým môžu mať priamy vplyv na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu. Harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov je jediným prostriedkom ako zabrániť takýmto prekážkam obchodu a nekalej hospodárskej súťaži.

| (2) | Výrobky využívajúce energiu majú veľký podiel na spotrebúvaní prírodných zdrojov a energie v Spoločenstve. Majú aj množstvo iných významných vplyvov na životné prostredie. Vo veľkej väčšine kategórií výrobkov dostupných na trhu Spoločenstva možno pozorovať rôzne stupne vplyvu na životné prostredie napriek tomu, že majú podobný funkčný výkon. V záujme trvalo udržateľného rozvoja je potrebné podporovať nepretržité zlepšovanie celkového vplyvu týchto výrobkov na životné prostredie, a to predovšetkým zistením hlavných zdrojov negatívnych vplyvov na životné prostredie a zabránením prenosu znečistenia, ak toto zlepšovanie nespôsobuje nadmerné náklady. |
| --- | --- |

(2)

Výrobky využívajúce energiu majú veľký podiel na spotrebúvaní prírodných zdrojov a energie v Spoločenstve. Majú aj množstvo iných významných vplyvov na životné prostredie. Vo veľkej väčšine kategórií výrobkov dostupných na trhu Spoločenstva možno pozorovať rôzne stupne vplyvu na životné prostredie napriek tomu, že majú podobný funkčný výkon. V záujme trvalo udržateľného rozvoja je potrebné podporovať nepretržité zlepšovanie celkového vplyvu týchto výrobkov na životné prostredie, a to predovšetkým zistením hlavných zdrojov negatívnych vplyvov na životné prostredie a zabránením prenosu znečistenia, ak toto zlepšovanie nespôsobuje nadmerné náklady.

| (3) | Ekodizajn výrobkov je rozhodujúcim faktorom stratégie Spoločenstva v integrovanej politike výrobkov. Ako preventívny prístup vytvorený na účely optimalizácie environmentálnych vlastností výrobkov a zároveň zachovania ich funkčných vlastností, poskytuje výrobcom, spotrebiteľom a spoločnosti ako takej úplne nové možnosti. |
| --- | --- |

(3)

Ekodizajn výrobkov je rozhodujúcim faktorom stratégie Spoločenstva v integrovanej politike výrobkov. Ako preventívny prístup vytvorený na účely optimalizácie environmentálnych vlastností výrobkov a zároveň zachovania ich funkčných vlastností, poskytuje výrobcom, spotrebiteľom a spoločnosti ako takej úplne nové možnosti.

| (4) | Zlepšenie energetickej účinnosti — kde účinnejšie konečné využitie elektrickej energie predstavuje jednu z dostupných možností — sa považuje za výrazne prispievajúce k dosiahnutiu cieľov pre emisie skleníkových plynov v Spoločenstve. Dopyt po elektrickej energii je najrýchlejšie rastúcou kategóriou konečného využitia energie, a predpokladá sa, že v priebehu nasledujúcich 20 až 30 rokov vzrastie, ak sa na boj proti tomuto trendu neprijmú žiadne politické kroky. Významné zníženie spotreby energie, ako ho navrhuje Komisia v Európskom programe klimatickej zmeny (ECCP), je možné. Zmena klímy je jednou z priorít šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (3). Úspora energie je z hľadiska nákladov najúčinnejší spôsob ako zvýšiť bezpečnosť zásobovania a znížiť závislosť od dovozu. Z tohto dôvodu by sa mali prijať zásadné opatrenia a ciele na strane dopytu. |
| --- | --- |

(4)

Zlepšenie energetickej účinnosti — kde účinnejšie konečné využitie elektrickej energie predstavuje jednu z dostupných možností — sa považuje za výrazne prispievajúce k dosiahnutiu cieľov pre emisie skleníkových plynov v Spoločenstve. Dopyt po elektrickej energii je najrýchlejšie rastúcou kategóriou konečného využitia energie, a predpokladá sa, že v priebehu nasledujúcich 20 až 30 rokov vzrastie, ak sa na boj proti tomuto trendu neprijmú žiadne politické kroky. Významné zníženie spotreby energie, ako ho navrhuje Komisia v Európskom programe klimatickej zmeny (ECCP), je možné. Zmena klímy je jednou z priorít šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (3). Úspora energie je z hľadiska nákladov najúčinnejší spôsob ako zvýšiť bezpečnosť zásobovania a znížiť závislosť od dovozu. Z tohto dôvodu by sa mali prijať zásadné opatrenia a ciele na strane dopytu.

| (5) | Mali by sa prijať opatrenia vo fáze projektovania výrobkov využívajúcich energiu, pretože je zrejmé, že o znečistení spôsobenom počas životného cyklu výrobku sa rozhoduje práve v tejto fáze, a zároveň vtedy vzniká väčšina vzniknutých výdavkov. |
| --- | --- |

(5)

Mali by sa prijať opatrenia vo fáze projektovania výrobkov využívajúcich energiu, pretože je zrejmé, že o znečistení spôsobenom počas životného cyklu výrobku sa rozhoduje práve v tejto fáze, a zároveň vtedy vzniká väčšina vzniknutých výdavkov.

| (6) | Mal by sa vytvoriť jednotný rámec na uplatnenie požiadaviek Spoločenstva na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu s cieľom zabezpečiť voľný pohyb takých výrobkov, ktoré spĺňajú tieto požiadavky, a zlepšiť ich celkový vplyv na životné prostredie. Tieto požiadavky Spoločenstva by mali rešpektovať zásady spravodlivej hospodárskej súťaže a medzinárodného obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Mal by sa vytvoriť jednotný rámec na uplatnenie požiadaviek Spoločenstva na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu s cieľom zabezpečiť voľný pohyb takých výrobkov, ktoré spĺňajú tieto požiadavky, a zlepšiť ich celkový vplyv na životné prostredie. Tieto požiadavky Spoločenstva by mali rešpektovať zásady spravodlivej hospodárskej súťaže a medzinárodného obchodu.

| (7) | Požiadavky na ekodizajn by sa mali stanoviť so zreteľom na ciele a priority šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva, podľa potreby aj vrátane príslušných cieľov týkajúcich sa tematických stratégií tohto programu. |
| --- | --- |

(7)

Požiadavky na ekodizajn by sa mali stanoviť so zreteľom na ciele a priority šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva, podľa potreby aj vrátane príslušných cieľov týkajúcich sa tematických stratégií tohto programu.

| (8) | Cieľom tejto smernice je dosiahnuť vysokú úroveň ochrany životného prostredia prostredníctvom zníženia potenciálnych vplyvov výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie, čo bude v konečnom dôsledku prínosom pre spotrebiteľov a iných koncových užívateľov. Trvalo udržateľný rozvoj si vyžaduje aj náležité zohľadnenie zdravotného, sociálneho a hospodárskeho vplyvu plánovaných opatrení. Zlepšenie energetickej účinnosti výrobkov prispieva k bezpečnosti dodávok energie, čo je základnou podmienkou zdravej hospodárskej činnosti, a tým aj trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

(8)

Cieľom tejto smernice je dosiahnuť vysokú úroveň ochrany životného prostredia prostredníctvom zníženia potenciálnych vplyvov výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie, čo bude v konečnom dôsledku prínosom pre spotrebiteľov a iných koncových užívateľov. Trvalo udržateľný rozvoj si vyžaduje aj náležité zohľadnenie zdravotného, sociálneho a hospodárskeho vplyvu plánovaných opatrení. Zlepšenie energetickej účinnosti výrobkov prispieva k bezpečnosti dodávok energie, čo je základnou podmienkou zdravej hospodárskej činnosti, a tým aj trvalo udržateľného rozvoja.

| (9) | Členský štát, ktorý považuje za potrebné zachovať vnútroštátne ustanovenia z dôvodu výraznej potreby ochrany životného prostredia, alebo zaviesť nové ustanovenia založené na nových vedeckých dôkazoch týkajúcich sa ochrany životného prostredia ohľadom problému, ktorý je špecifický pre daný členský štát a ktorý sa vyskytne po prijatí platného vykonávacieho opatrenia, tak môže urobiť za podmienok uvedených v článku 95 ods. 4, 5 a 6 zmluvy, podľa ktorého sa vyžaduje predchádzajúce oznámenie tejto skutočnosti Komisii a jej súhlas. |
| --- | --- |

(9)

Členský štát, ktorý považuje za potrebné zachovať vnútroštátne ustanovenia z dôvodu výraznej potreby ochrany životného prostredia, alebo zaviesť nové ustanovenia založené na nových vedeckých dôkazoch týkajúcich sa ochrany životného prostredia ohľadom problému, ktorý je špecifický pre daný členský štát a ktorý sa vyskytne po prijatí platného vykonávacieho opatrenia, tak môže urobiť za podmienok uvedených v článku 95 ods. 4, 5 a 6 zmluvy, podľa ktorého sa vyžaduje predchádzajúce oznámenie tejto skutočnosti Komisii a jej súhlas.

| (10) | S cieľom maximalizovať environmentálne prínosy vyplývajúce zo zlepšeného projektovania môže byť potrebné informovať spotrebiteľov o environmentálnej charakteristike a vlastnostiach výrobkov využívajúcich energiu a upovedomiť ich o tom, ako výrobky používať spôsobom, ktorý je ohľaduplný voči životnému prostrediu. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom maximalizovať environmentálne prínosy vyplývajúce zo zlepšeného projektovania môže byť potrebné informovať spotrebiteľov o environmentálnej charakteristike a vlastnostiach výrobkov využívajúcich energiu a upovedomiť ich o tom, ako výrobky používať spôsobom, ktorý je ohľaduplný voči životnému prostrediu.

| (11) | Cieľom prístupu ustanoveného v Zelenej knihe o integrovanej politike výrobkov, ktorý predstavuje hlavný inovačný prvok šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva, je zníženie vplyvu výrobku na životné prostredie počas jeho celého životného cyklu. Zváženie vplyvu výrobku na životné prostredie počas jeho životného cyklu už vo fáze projektovania má vysoký potenciál umožniť environmentálne zlepšenie hospodárnym spôsobom. Mala by existovať dostatočná flexibilita, aby sa tento faktor mohol začleniť do projektovania výrobku, a pritom zohľadniť technické, funkčné a ekonomické zretele. |
| --- | --- |

(11)

Cieľom prístupu ustanoveného v Zelenej knihe o integrovanej politike výrobkov, ktorý predstavuje hlavný inovačný prvok šiesteho environmentálneho akčného programu Spoločenstva, je zníženie vplyvu výrobku na životné prostredie počas jeho celého životného cyklu. Zváženie vplyvu výrobku na životné prostredie počas jeho životného cyklu už vo fáze projektovania má vysoký potenciál umožniť environmentálne zlepšenie hospodárnym spôsobom. Mala by existovať dostatočná flexibilita, aby sa tento faktor mohol začleniť do projektovania výrobku, a pritom zohľadniť technické, funkčné a ekonomické zretele.

| (12) | Napriek tomu, že je žiaduce mať komplexný prístup k environmentálnym vlastnostiam, zníženie emisií skleníkových plynov prostredníctvom zvýšenej energetickej účinnosti by sa malo do prijatia pracovného plánu považovať za prvoradý environmentálny cieľ. |
| --- | --- |

(12)

Napriek tomu, že je žiaduce mať komplexný prístup k environmentálnym vlastnostiam, zníženie emisií skleníkových plynov prostredníctvom zvýšenej energetickej účinnosti by sa malo do prijatia pracovného plánu považovať za prvoradý environmentálny cieľ.

| (13) | Môže byť potrebné a opodstatnené vytvoriť konkrétne kvantifikované požiadavky na ekodizajn niektorých výrobkov alebo niektorých ich environmentálnych aspektov s cieľom zaručiť, aby ich vplyv na životné prostredie bol minimálny. V súvislosti s naliehavou potrebou prispieť k dosiahnutiu záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a bez toho, aby bol dotknutý integrovaný prístup podporovaný v tejto smernici, je potrebné prideliť istú prioritu tým opatreniam, ktoré majú vysoký potenciál znížiť emisie skleníkových plynov pri nízkych nákladoch. Takéto opatrenia môžu prispievať aj k trvalo udržateľnému využívaniu zdrojov a tvoria hlavný prínos desaťročnému rámcu programov pre trvalo udržateľnú výrobu a spotrebu dohodnutý na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v septembri roku 2002. |
| --- | --- |

(13)

Môže byť potrebné a opodstatnené vytvoriť konkrétne kvantifikované požiadavky na ekodizajn niektorých výrobkov alebo niektorých ich environmentálnych aspektov s cieľom zaručiť, aby ich vplyv na životné prostredie bol minimálny. V súvislosti s naliehavou potrebou prispieť k dosiahnutiu záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a bez toho, aby bol dotknutý integrovaný prístup podporovaný v tejto smernici, je potrebné prideliť istú prioritu tým opatreniam, ktoré majú vysoký potenciál znížiť emisie skleníkových plynov pri nízkych nákladoch. Takéto opatrenia môžu prispievať aj k trvalo udržateľnému využívaniu zdrojov a tvoria hlavný prínos desaťročnému rámcu programov pre trvalo udržateľnú výrobu a spotrebu dohodnutý na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v septembri roku 2002.

| (14) | Vo všeobecnosti by sa mala spotreba energie výrobkov využívajúcich energiu v stave pohotovosti alebo vo vypnutom stave znížiť na minimum nevyhnutné na ich riadne fungovanie. |
| --- | --- |

(14)

Vo všeobecnosti by sa mala spotreba energie výrobkov využívajúcich energiu v stave pohotovosti alebo vo vypnutom stave znížiť na minimum nevyhnutné na ich riadne fungovanie.

| (15) | Zatiaľ čo najvýkonnejšie výrobky či technológie dostupné na trhu, vrátane medzinárodných trhov, by sa mali považovať za referenčné, úroveň požiadaviek na ekodizajn by sa mala stanoviť na základe technických, ekonomických a ekologických analýz. Pružná metóda stanovenia úrovne týchto požiadaviek môže uľahčiť rýchle zlepšenie ekologického profilu. Pri tejto analýze treba konzultovať so zainteresovanými stranami, ktoré by mali na nej aktívne spolupracovať. Vypracovanie povinných opatrení si vyžaduje riadne konzultácie zainteresovaných strán. Počas týchto konzultácií sa môže ukázať, že je nutné tieto opatrenia zavádzať postupne alebo že sú potrebné prechodné opatrenia. Stanovenie dočasných cieľov zvyšuje predvídateľnosť politiky, umožňuje prispôsobiť vývojové cykly výrobku a uľahčuje zainteresovaným stranám dlhodobé plánovanie. |
| --- | --- |

(15)

Zatiaľ čo najvýkonnejšie výrobky či technológie dostupné na trhu, vrátane medzinárodných trhov, by sa mali považovať za referenčné, úroveň požiadaviek na ekodizajn by sa mala stanoviť na základe technických, ekonomických a ekologických analýz. Pružná metóda stanovenia úrovne týchto požiadaviek môže uľahčiť rýchle zlepšenie ekologického profilu. Pri tejto analýze treba konzultovať so zainteresovanými stranami, ktoré by mali na nej aktívne spolupracovať. Vypracovanie povinných opatrení si vyžaduje riadne konzultácie zainteresovaných strán. Počas týchto konzultácií sa môže ukázať, že je nutné tieto opatrenia zavádzať postupne alebo že sú potrebné prechodné opatrenia. Stanovenie dočasných cieľov zvyšuje predvídateľnosť politiky, umožňuje prispôsobiť vývojové cykly výrobku a uľahčuje zainteresovaným stranám dlhodobé plánovanie.

| (16) | Mali by sa uprednostniť alternatívne postupy, ako je samoregulácia zo strany priemyselného odvetvia, ak by takýto postup zabezpečil výsledky danej politiky rýchlejšie alebo lacnejšie ako záväzné požiadavky. Legislatívne opatrenia môžu byť potrebné v prípadoch, keď sa trhové sily nedokážu vyvíjať správnym smerom alebo prijateľne rýchlo. |
| --- | --- |

(16)

Mali by sa uprednostniť alternatívne postupy, ako je samoregulácia zo strany priemyselného odvetvia, ak by takýto postup zabezpečil výsledky danej politiky rýchlejšie alebo lacnejšie ako záväzné požiadavky. Legislatívne opatrenia môžu byť potrebné v prípadoch, keď sa trhové sily nedokážu vyvíjať správnym smerom alebo prijateľne rýchlo.

| (17) | Samoregulácia vrátane dobrovoľných dohôd ponúknutých ako jednostranné záväzky zo strany priemyselného odvetvia, môže zabezpečiť rýchly pokrok vďaka rýchlemu a nenákladnému vykonaniu a umožňuje pružné a vhodné prispôsobenie sa technickým možnostiam a citlivým stránkam trhu. |
| --- | --- |

(17)

Samoregulácia vrátane dobrovoľných dohôd ponúknutých ako jednostranné záväzky zo strany priemyselného odvetvia, môže zabezpečiť rýchly pokrok vďaka rýchlemu a nenákladnému vykonaniu a umožňuje pružné a vhodné prispôsobenie sa technickým možnostiam a citlivým stránkam trhu.

| (18) | Na to, aby sa mohli vyhodnotiť dobrovoľné dohody, či iné samoregulačné opatrenia predstavované ako alternatívy k vykonávacím opatreniam, mali by byť k dispozícii informácie aspoň o nasledujúcich otázkach: o otvorenosti účasti, pridanej hodnote, reprezentatívnosti, kvantifikovaných a rozvrhnutých cieľoch, zapojení občianskej spoločnosti, monitorovaní a predkladaní správ, nákladovej efektívnosti samoregulačnej iniciatívy, trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(18)

Na to, aby sa mohli vyhodnotiť dobrovoľné dohody, či iné samoregulačné opatrenia predstavované ako alternatívy k vykonávacím opatreniam, mali by byť k dispozícii informácie aspoň o nasledujúcich otázkach: o otvorenosti účasti, pridanej hodnote, reprezentatívnosti, kvantifikovaných a rozvrhnutých cieľoch, zapojení občianskej spoločnosti, monitorovaní a predkladaní správ, nákladovej efektívnosti samoregulačnej iniciatívy, trvalej udržateľnosti.

| (19) | Kapitola 6 „Oznámenia o environmentálnych zmluvách na úrovni Spoločenstva v rámci akčného plánu o zjednodušení a zlepšení regulačného prostredia“ vydaného Komisiou by mohli poskytnúť užitočný návod pri posudzovaní samoregulácie zo strany priemyselného odvetvia v súvislosti s touto smernicou. |
| --- | --- |

(19)

Kapitola 6 „Oznámenia o environmentálnych zmluvách na úrovni Spoločenstva v rámci akčného plánu o zjednodušení a zlepšení regulačného prostredia“ vydaného Komisiou by mohli poskytnúť užitočný návod pri posudzovaní samoregulácie zo strany priemyselného odvetvia v súvislosti s touto smernicou.

| (20) | Táto smernica by mala podporiť začlenenie ekodizajnu aj v malých a stredných podnikoch (MSP) a vo veľmi malých podnikoch. Začleneniu môže pomôcť široká dostupnosť a ľahký prístup k informáciám týkajúcim sa udržateľnosti ich výrobkov. |
| --- | --- |

(20)

Táto smernica by mala podporiť začlenenie ekodizajnu aj v malých a stredných podnikoch (MSP) a vo veľmi malých podnikoch. Začleneniu môže pomôcť široká dostupnosť a ľahký prístup k informáciám týkajúcim sa udržateľnosti ich výrobkov.

| (21) | Na výrobky využívajúce energiu, ktoré spĺňajú požiadavky na ekodizajn ustanovené vo vykonávacích opatreniach k tejto smernici, by malo byť umiestnené označenie CE a súvisiace informácie, aby sa mohli uviesť na vnútorný trh a voľne pohybovať. Rigorózna vynútiteľnosť vykonávacích opatrení je potrebná na to, aby sa znížil vplyv regulovaných výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie a aby sa zabezpečila spravodlivá hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(21)

Na výrobky využívajúce energiu, ktoré spĺňajú požiadavky na ekodizajn ustanovené vo vykonávacích opatreniach k tejto smernici, by malo byť umiestnené označenie CE a súvisiace informácie, aby sa mohli uviesť na vnútorný trh a voľne pohybovať. Rigorózna vynútiteľnosť vykonávacích opatrení je potrebná na to, aby sa znížil vplyv regulovaných výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie a aby sa zabezpečila spravodlivá hospodárska súťaž.

| (22) | Pri príprave vykonávacích opatrení a svojho pracovného plánu by Komisia mala konzultovať so zástupcami členských štátov, ako aj so zainteresovanými stranami, ktorých sa týka daná skupina výrobkov, napríklad s priemyselným odvetvím, vrátane MSP a remeselných odvetví, s odbormi, obchodníkmi, maloobchodníkmi, dovozcami, skupinami na ochranu životného prostredia a spotrebiteľskými organizáciami. |
| --- | --- |

(22)

Pri príprave vykonávacích opatrení a svojho pracovného plánu by Komisia mala konzultovať so zástupcami členských štátov, ako aj so zainteresovanými stranami, ktorých sa týka daná skupina výrobkov, napríklad s priemyselným odvetvím, vrátane MSP a remeselných odvetví, s odbormi, obchodníkmi, maloobchodníkmi, dovozcami, skupinami na ochranu životného prostredia a spotrebiteľskými organizáciami.

| (23) | Pri príprave vykonávacích opatrení by Komisia mala tiež riadne zohľadniť existujúce vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa životného prostredia, najmä tie, ktoré sa týkajú toxických látok, o ktorých členské štáty uviedli, že sa domnievajú, že by sa mali zachovať bez toho, aby sa zmenšila existujúca a opodstatnená úroveň ochrany v členských štátoch. |
| --- | --- |

(23)

Pri príprave vykonávacích opatrení by Komisia mala tiež riadne zohľadniť existujúce vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa životného prostredia, najmä tie, ktoré sa týkajú toxických látok, o ktorých členské štáty uviedli, že sa domnievajú, že by sa mali zachovať bez toho, aby sa zmenšila existujúca a opodstatnená úroveň ochrany v členských štátoch.

| (24) | Mali by sa zohľadniť moduly a pravidlá určené na použitie v technických harmonizačných smerniciach podľa rozhodnutia Rady 93/465/EHS z 22. júla 1993 o moduloch používaných v technických harmonizačných smerniciach pre rozličné fázy procesu posudzovania zhody a pravidlách umiestňovania a používania označenia zhody CE (4). |
| --- | --- |

(24)

Mali by sa zohľadniť moduly a pravidlá určené na použitie v technických harmonizačných smerniciach podľa rozhodnutia Rady 93/465/EHS z 22. júla 1993 o moduloch používaných v technických harmonizačných smerniciach pre rozličné fázy procesu posudzovania zhody a pravidlách umiestňovania a používania označenia zhody CE (4).

| (25) | Orgány dohľadu by si mali vymieňať informácie o opatreniach plánovaných v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice s cieľom zlepšiť dohľad nad trhom. Takáto spolupráca by mala v maximálnej miere využívať elektronické spôsoby komunikácie a príslušné programy Spoločenstva. Mala by sa uľahčiť výmena informácií o environmentálnych vlastnostiach počas životného cyklu a o výsledkoch dosiahnutých vďaka konštrukčným riešeniam. Jedným z najvýznamnejších prínosov tejto smernice je zhromažďovanie a rozširovanie fondu poznatkov vytvorených snahou výrobcov o ekodizajn. |
| --- | --- |

(25)

Orgány dohľadu by si mali vymieňať informácie o opatreniach plánovaných v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice s cieľom zlepšiť dohľad nad trhom. Takáto spolupráca by mala v maximálnej miere využívať elektronické spôsoby komunikácie a príslušné programy Spoločenstva. Mala by sa uľahčiť výmena informácií o environmentálnych vlastnostiach počas životného cyklu a o výsledkoch dosiahnutých vďaka konštrukčným riešeniam. Jedným z najvýznamnejších prínosov tejto smernice je zhromažďovanie a rozširovanie fondu poznatkov vytvorených snahou výrobcov o ekodizajn.

| (26) | Príslušným orgánom je vo všeobecnosti verejný alebo súkromný orgán, určený verejnými orgánmi, a predstavuje potrebné záruky nestrannosti a technickej spôsobilosti potrebnej na overenie toho, či je výrobok v zhode s platnými vykonávacími opatreniami. |
| --- | --- |

(26)

Príslušným orgánom je vo všeobecnosti verejný alebo súkromný orgán, určený verejnými orgánmi, a predstavuje potrebné záruky nestrannosti a technickej spôsobilosti potrebnej na overenie toho, či je výrobok v zhode s platnými vykonávacími opatreniami.

| (27) | So zreteľom na to, že je dôležité vyhnúť sa nezhode, členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli k dispozícii potrebné prostriedky na účinný dohľad nad trhom. |
| --- | --- |

(27)

So zreteľom na to, že je dôležité vyhnúť sa nezhode, členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli k dispozícii potrebné prostriedky na účinný dohľad nad trhom.

| (28) | V súvislosti s prípravou a informáciami o ekodizajne pre MSP môže byť vhodné zvážiť sprievodné činnosti. |
| --- | --- |

(28)

V súvislosti s prípravou a informáciami o ekodizajne pre MSP môže byť vhodné zvážiť sprievodné činnosti.

| (29) | V záujme fungovania vnútorného trhu je mať normy, ktoré boli harmonizované na úrovni Spoločenstva. Po uverejnení odkazu na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie by mal súlad s danou normou zakladať domnienku zhody s príslušnými požiadavkami ustanovenými vo vykonávacom opatrení prijatom na základe tejto smernice, hoci by sa mali pripustiť aj iné spôsoby preukázania takejto zhody. |
| --- | --- |

(29)

V záujme fungovania vnútorného trhu je mať normy, ktoré boli harmonizované na úrovni Spoločenstva. Po uverejnení odkazu na takúto normu v Úradnom vestníku Európskej únie by mal súlad s danou normou zakladať domnienku zhody s príslušnými požiadavkami ustanovenými vo vykonávacom opatrení prijatom na základe tejto smernice, hoci by sa mali pripustiť aj iné spôsoby preukázania takejto zhody.

| (30) | Jednou z hlavných úloh harmonizovaných noriem by mala byť pomoc výrobcom pri uplatňovaní vykonávacích opatrení prijatých podľa tejto smernice. Tieto normy môžu byť kľúčové na stanovenie metodiky merania a skúšania. V prípade všeobecných požiadaviek na ekodizajn by harmonizované normy mohli výrazne prispieť k tomu, aby naviedli výrobcov k vytvoreniu ekologického profilu svojich výrobkov v súlade s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia. Tieto normy by mali jasne označovať vzťah medzi ich ustanoveniami a predmetnými požiadavkami. Harmonizované normy by nemali mať za cieľ stanovovať limity pre environmentálne aspekty. |
| --- | --- |

(30)

Jednou z hlavných úloh harmonizovaných noriem by mala byť pomoc výrobcom pri uplatňovaní vykonávacích opatrení prijatých podľa tejto smernice. Tieto normy môžu byť kľúčové na stanovenie metodiky merania a skúšania. V prípade všeobecných požiadaviek na ekodizajn by harmonizované normy mohli výrazne prispieť k tomu, aby naviedli výrobcov k vytvoreniu ekologického profilu svojich výrobkov v súlade s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia. Tieto normy by mali jasne označovať vzťah medzi ich ustanoveniami a predmetnými požiadavkami. Harmonizované normy by nemali mať za cieľ stanovovať limity pre environmentálne aspekty.

| (31) | Na účely vymedzenia pojmov použitých v tejto smernici je užitočné odkazovať na príslušné medzinárodné normy, napríklad ISO 14040. |
| --- | --- |

(31)

Na účely vymedzenia pojmov použitých v tejto smernici je užitočné odkazovať na príslušné medzinárodné normy, napríklad ISO 14040.

| (32) | Táto smernica je v súlade s určitými zásadami vykonávania nového prístupu ustanoveného v uznesení Rady zo 7. mája 1985 o novom prístupe k technickej harmonizácii a normám (5) a odkazovania na harmonizované európske normy. Uznesenie Rady z 28. októbra 1999 o úlohe štandardizácie v Európe (6) odporúča, aby Komisia preskúmala, či zásadu nového prístupu možno rozšíriť aj na doposiaľ nepokryté sektory ako prostriedok na skvalitnenie a zjednodušenie právnych predpisov vždy, keď je to možné. |
| --- | --- |

(32)

Táto smernica je v súlade s určitými zásadami vykonávania nového prístupu ustanoveného v uznesení Rady zo 7. mája 1985 o novom prístupe k technickej harmonizácii a normám (5) a odkazovania na harmonizované európske normy. Uznesenie Rady z 28. októbra 1999 o úlohe štandardizácie v Európe (6) odporúča, aby Komisia preskúmala, či zásadu nového prístupu možno rozšíriť aj na doposiaľ nepokryté sektory ako prostriedok na skvalitnenie a zjednodušenie právnych predpisov vždy, keď je to možné.

| (33) | Táto smernica dopĺňa existujúce nástroje Spoločenstva, napríklad smernicu Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (7), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 zo 17. júla 2000 o revidovanej metóde Spoločenstva pri udeľovaní environmentálnej značky (8), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2422/2001 zo 6. novembra 2001 o programe označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení v Spoločenstve (9), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/96/ES z 27. januára 2003 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) (10), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (11) a smernicu Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o obmedzení uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (12). Synergické účinky medzi touto smernicou a existujúcimi nástrojmi Spoločenstva by mali prispieť k zvýšeniu ich príslušných vplyvov a k stanoveniu koherentných požiadaviek, ktoré budú môcť výrobcovia uplatňovať. |
| --- | --- |

(33)

Táto smernica dopĺňa existujúce nástroje Spoločenstva, napríklad smernicu Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (7), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 zo 17. júla 2000 o revidovanej metóde Spoločenstva pri udeľovaní environmentálnej značky (8), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2422/2001 zo 6. novembra 2001 o programe označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení v Spoločenstve (9), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/96/ES z 27. januára 2003 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) (10), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (11) a smernicu Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o obmedzení uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (12). Synergické účinky medzi touto smernicou a existujúcimi nástrojmi Spoločenstva by mali prispieť k zvýšeniu ich príslušných vplyvov a k stanoveniu koherentných požiadaviek, ktoré budú môcť výrobcovia uplatňovať.

| (34) | Keďže smernica Rady 92/42/EHS z 21. mája 1992 o požiadavkách na účinnosť nových teplovodných kotlov na kvapalné alebo plynné palivá (13), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES z 3. septembra 1996 o požiadavkách na energetickú účinnosť elektrických chladničiek, mrazničiek pre domácnosť a ich kombinácií (14) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/55/ES z 18. septembra 2000 o požiadavkách na energetickú účinnosť predradníkov pre žiarivkové osvetlenie (15) už obsahujú ustanovenia potrebné na preskúmanie požiadaviek na energetickú účinnosť, mali by sa začleniť do súčasného rámca. |
| --- | --- |

(34)

Keďže smernica Rady 92/42/EHS z 21. mája 1992 o požiadavkách na účinnosť nových teplovodných kotlov na kvapalné alebo plynné palivá (13), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/57/ES z 3. septembra 1996 o požiadavkách na energetickú účinnosť elektrických chladničiek, mrazničiek pre domácnosť a ich kombinácií (14) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/55/ES z 18. septembra 2000 o požiadavkách na energetickú účinnosť predradníkov pre žiarivkové osvetlenie (15) už obsahujú ustanovenia potrebné na preskúmanie požiadaviek na energetickú účinnosť, mali by sa začleniť do súčasného rámca.

| (35) | Smernica 92/42/EHS ustanovuje systém hodnotenia hviezdičkami, ktorý je určený na ohodnotenie energetického výkonu kotlov. Keďže členské štáty a priemyselné odvetvie súhlasia, že sa preukázalo, že systémom hodnotenia hviezdičkami sa nedosiahli očakávané výsledky, smernicu 92/42/EHS je potrebné zmeniť a doplniť tak, aby otvorila cestu účinnejším metódam. |
| --- | --- |

(35)

Smernica 92/42/EHS ustanovuje systém hodnotenia hviezdičkami, ktorý je určený na ohodnotenie energetického výkonu kotlov. Keďže členské štáty a priemyselné odvetvie súhlasia, že sa preukázalo, že systémom hodnotenia hviezdičkami sa nedosiahli očakávané výsledky, smernicu 92/42/EHS je potrebné zmeniť a doplniť tak, aby otvorila cestu účinnejším metódam.

| (36) | Požiadavky ustanovené v smernici Rady 78/170/EHS z 13. februára 1978 o výkone zdrojov tepla na vykurovanie priestorov a prípravu teplej úžitkovej vody v nových alebo existujúcich nepriemyselných budovách a o izolácii rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody pre domácnosť v nových nepriemyselných budovách (16) boli nahradené ustanoveniami smernice 92/42/EHS, smernice Rady 90/396/EHS z 29. júna 1990 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa plynových spotrebičov (17) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (18). Smernica 78/170/EHS by preto mala byť zrušená. |
| --- | --- |

(36)

Požiadavky ustanovené v smernici Rady 78/170/EHS z 13. februára 1978 o výkone zdrojov tepla na vykurovanie priestorov a prípravu teplej úžitkovej vody v nových alebo existujúcich nepriemyselných budovách a o izolácii rozvodov tepla a teplej úžitkovej vody pre domácnosť v nových nepriemyselných budovách (16) boli nahradené ustanoveniami smernice 92/42/EHS, smernice Rady 90/396/EHS z 29. júna 1990 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa plynových spotrebičov (17) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (18). Smernica 78/170/EHS by preto mala byť zrušená.

| (37) | Smernica Rady 86/594/EHS z 1. decembra 1986 o hluku prenášanom vzduchom, ktorý spôsobujú domáce spotrebiče (19), ustanovuje podmienky, za ktorých môžu členské štáty požadovať zverejnenie informácií o hluku vydávanom takýmito spotrebičmi a definuje postup určovania hladiny hluku. Na účely harmonizácie by emisie hluku mali byť zahrnuté do integrovaného posudzovania environmentálnych vlastností. Keďže táto smernica ustanovuje takýto integrovaný prístup, smernica 86/594/EHS by mala byť zrušená. |
| --- | --- |

(37)

Smernica Rady 86/594/EHS z 1. decembra 1986 o hluku prenášanom vzduchom, ktorý spôsobujú domáce spotrebiče (19), ustanovuje podmienky, za ktorých môžu členské štáty požadovať zverejnenie informácií o hluku vydávanom takýmito spotrebičmi a definuje postup určovania hladiny hluku. Na účely harmonizácie by emisie hluku mali byť zahrnuté do integrovaného posudzovania environmentálnych vlastností. Keďže táto smernica ustanovuje takýto integrovaný prístup, smernica 86/594/EHS by mala byť zrušená.

| (38) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (20). |
| --- | --- |

(38)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (20).

| (39) | Členské štáty by mali ustanoviť sankcie, ktoré sa uložia v prípade porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| --- | --- |

(39)

Členské štáty by mali ustanoviť sankcie, ktoré sa uložia v prípade porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

| (40) | Malo by sa pamätať na to, že odsek 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (21) uvádza, že Rada „podporuje členské štáty, aby si pre seba a v záujme Spoločenstva vytvorili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie znázorňovať vzťah medzi smernicami a transponujúcimi opatreniami, a aby ich zverejnili“. |
| --- | --- |

(40)

Malo by sa pamätať na to, že odsek 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (21) uvádza, že Rada „podporuje členské štáty, aby si pre seba a v záujme Spoločenstva vytvorili vlastné tabuľky, ktoré budú čo najlepšie znázorňovať vzťah medzi smernicami a transponujúcimi opatreniami, a aby ich zverejnili“.

| (41) | Keďže cieľ navrhovanej činnosti, a to zabezpečenie fungovania vnútorného trhu tým, že sa bude vyžadovať, aby výrobky dosahovali primeranú úroveň environmentálnych vlastností, nemožno uspokojivo dosiahnuť činnosťou samotných členských štátov, a preto ho z dôvodov rozsahu a dôsledkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(41)

Keďže cieľ navrhovanej činnosti, a to zabezpečenie fungovania vnútorného trhu tým, že sa bude vyžadovať, aby výrobky dosahovali primeranú úroveň environmentálnych vlastností, nemožno uspokojivo dosiahnuť činnosťou samotných členských štátov, a preto ho z dôvodov rozsahu a dôsledkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (42) | S Výborom regiónov sa konzultovalo, ale neprijal žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

(42)

S Výborom regiónov sa konzultovalo, ale neprijal žiadne stanovisko,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Táto smernica vytvára rámec na stanovenie požiadaviek Spoločenstva na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu s cieľom zabezpečiť voľný pohyb týchto výrobkov v rámci vnútorného trhu.

2.   Táto smernica ustanovuje určenie požiadaviek, ktoré musia spĺňať výrobky využívajúce energiu, na ktoré sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, aby mohli byť uvedené na trh a/alebo uvedené do prevádzky. Prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju tým, že zvyšuje energetickú účinnosť a úroveň ochrany životného prostredia, pričom zároveň zvyšuje bezpečnosť dodávky energie.

3.   Táto smernica sa nevzťahuje na osobné alebo nákladné dopravné prostriedky.

4.   Touto smernicou a vykonávacími opatreniami prijatými podľa nej nie sú dotknuté právne predpisy Spoločenstva o odpadovom hospodárstve a právne predpisy Spoločenstva o chemikáliách vrátane právnych predpisov Spoločenstva o fluórovaných skleníkových plynoch.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice:

| 1. | „výrobok využívajúci energiu“ alebo „EuP“ znamená výrobok, ktorý je po uvedení na trh a/alebo uvedení do prevádzky závislý od prísunu energie (elektrickej energie, fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov energie), aby fungoval podľa plánovaného použitia alebo výrobok určený na tvorbu, prenos a meranie takejto energie, vrátane dielov závislých od prísunu energie a určených na začlenenie do výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahuje táto smernica, a uvedených na trh a/alebo uvádzaných do prevádzky ako samostatné diely pre koncových užívateľov, ktorých environmentálne vlastnosti možno samostatne ohodnotiť; |
| --- | --- |

1.

„výrobok využívajúci energiu“ alebo „EuP“ znamená výrobok, ktorý je po uvedení na trh a/alebo uvedení do prevádzky závislý od prísunu energie (elektrickej energie, fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov energie), aby fungoval podľa plánovaného použitia alebo výrobok určený na tvorbu, prenos a meranie takejto energie, vrátane dielov závislých od prísunu energie a určených na začlenenie do výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahuje táto smernica, a uvedených na trh a/alebo uvádzaných do prevádzky ako samostatné diely pre koncových užívateľov, ktorých environmentálne vlastnosti možno samostatne ohodnotiť;

| 2. | „súčiastky a podzostavy“ znamenajú diely, ktoré sa majú začleniť do výrobku využívajúceho energiu a ktoré sa neuvádzajú na trh a/alebo sa neuvádzajú do prevádzky ako samostatné diely pre koncových užívateľov, alebo ktorých environmentálne vlastnosti nemožno samostatne ohodnotiť; |
| --- | --- |

2.

„súčiastky a podzostavy“ znamenajú diely, ktoré sa majú začleniť do výrobku využívajúceho energiu a ktoré sa neuvádzajú na trh a/alebo sa neuvádzajú do prevádzky ako samostatné diely pre koncových užívateľov, alebo ktorých environmentálne vlastnosti nemožno samostatne ohodnotiť;

| 3. | „vykonávacie opatrenia“ znamenajú opatrenia prijaté podľa tejto smernice, ktoré stanovujú požiadavky na ekodizajn vymedzených výrobkov využívajúcich energiu alebo ich environmentálne aspekty; |
| --- | --- |

3.

„vykonávacie opatrenia“ znamenajú opatrenia prijaté podľa tejto smernice, ktoré stanovujú požiadavky na ekodizajn vymedzených výrobkov využívajúcich energiu alebo ich environmentálne aspekty;

| 4. | „uvedenie na trh“ znamená sprístupnenie výrobku využívajúceho energiu po prvýkrát na trhu Spoločenstva na účely jeho šírenia alebo používania v rámci Spoločenstva, či už odplatne alebo bezodplatne, a bez ohľadu na techniku predaja; |
| --- | --- |

4.

„uvedenie na trh“ znamená sprístupnenie výrobku využívajúceho energiu po prvýkrát na trhu Spoločenstva na účely jeho šírenia alebo používania v rámci Spoločenstva, či už odplatne alebo bezodplatne, a bez ohľadu na techniku predaja;

| 5. | „uvedenie do prevádzky“ znamená prvé použitie výrobku využívajúceho energiu na plánovaný účel koncovým užívateľom v Spoločenstve; |
| --- | --- |

5.

„uvedenie do prevádzky“ znamená prvé použitie výrobku využívajúceho energiu na plánovaný účel koncovým užívateľom v Spoločenstve;

| 6. | „výrobca“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vyrába výrobky využívajúce energiu definované podľa tejto smernice a je zodpovedná za ich zhodu s touto smernicou berúc do úvahy, že sú umiestňované na trhu a/alebo sú prevádzkované pod výrobcovým vlastným menom alebo obchodnou značkou alebo slúžia na výrobcove vlastné použitie. V prípade, že neexistuje výrobca tak, ako je definovaný v prvej vete, ani dovozca, ako je definovaný v bode 8, akákoľvek fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá umiestni na trh a/alebo prevádzkuje výrobky využívajúce energiu podľa tejto smernice, je považovaná za výrobcu; |
| --- | --- |

6.

„výrobca“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vyrába výrobky využívajúce energiu definované podľa tejto smernice a je zodpovedná za ich zhodu s touto smernicou berúc do úvahy, že sú umiestňované na trhu a/alebo sú prevádzkované pod výrobcovým vlastným menom alebo obchodnou značkou alebo slúžia na výrobcove vlastné použitie. V prípade, že neexistuje výrobca tak, ako je definovaný v prvej vete, ani dovozca, ako je definovaný v bode 8, akákoľvek fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá umiestni na trh a/alebo prevádzkuje výrobky využívajúce energiu podľa tejto smernice, je považovaná za výrobcu;

| 7. | „splnomocnený zástupca“ znamená akúkoľvek fyzickú osobu alebo právnickú osobu usadenú v Spoločenstve, ktorá bola výrobcom písomne poverená, aby v jeho mene vykonávala všetky alebo niektoré povinnosti a formality spojené s touto smernicou; |
| --- | --- |

7.

„splnomocnený zástupca“ znamená akúkoľvek fyzickú osobu alebo právnickú osobu usadenú v Spoločenstve, ktorá bola výrobcom písomne poverená, aby v jeho mene vykonávala všetky alebo niektoré povinnosti a formality spojené s touto smernicou;

| 8. | „dovozca“ znamená fyzickú osobu alebo právnickú osobu usadenú v Spoločenstve, ktorá v rámci svojej obchodnej činnosti umiestni výrobok pochádzajúci z tretej krajiny na trh Spoločenstva; |
| --- | --- |

8.

„dovozca“ znamená fyzickú osobu alebo právnickú osobu usadenú v Spoločenstve, ktorá v rámci svojej obchodnej činnosti umiestni výrobok pochádzajúci z tretej krajiny na trh Spoločenstva;

| 9. | „materiály“ znamenajú všetky materiály použité počas životného cyklu výrobku využívajúceho energiu; |
| --- | --- |

9.

„materiály“ znamenajú všetky materiály použité počas životného cyklu výrobku využívajúceho energiu;

| 10. | „projektovanie výrobku“ znamená súbor postupov, ktoré pretvárajú právne, technické, bezpečnostné, funkčné, trhové alebo iné požiadavky, ktoré výrobok využívajúci energiu musí spĺňať, na technické špecifikácie takého výrobku využívajúceho energiu; |
| --- | --- |

10.

„projektovanie výrobku“ znamená súbor postupov, ktoré pretvárajú právne, technické, bezpečnostné, funkčné, trhové alebo iné požiadavky, ktoré výrobok využívajúci energiu musí spĺňať, na technické špecifikácie takého výrobku využívajúceho energiu;

| 11. | „environmentálny aspekt“ znamená prvok alebo funkciu výrobku využívajúceho energiu, ktoré môžu počas jeho životného cyklu pôsobiť na životné prostredie; |
| --- | --- |

11.

„environmentálny aspekt“ znamená prvok alebo funkciu výrobku využívajúceho energiu, ktoré môžu počas jeho životného cyklu pôsobiť na životné prostredie;

| 12. | „vplyv na životné prostredie“ znamená akúkoľvek zmenu životného prostredia, ktorá je úplne alebo čiastočne spôsobená výrobkom využívajúcim energiu počas jeho životného cyklu; |
| --- | --- |

12.

„vplyv na životné prostredie“ znamená akúkoľvek zmenu životného prostredia, ktorá je úplne alebo čiastočne spôsobená výrobkom využívajúcim energiu počas jeho životného cyklu;

| 13. | „životný cyklus“ znamená po sebe nasledujúce a vzájomne prepojené fázy výrobku využívajúceho energiu počínajúc od použitia základnej suroviny až po konečné zneškodnenie; |
| --- | --- |

13.

„životný cyklus“ znamená po sebe nasledujúce a vzájomne prepojené fázy výrobku využívajúceho energiu počínajúc od použitia základnej suroviny až po konečné zneškodnenie;

| 14. | „opätovné použitie“ znamená akúkoľvek činnosť, pri ktorej sa výrobok využívajúci energiu alebo jeho súčiastky po dosiahnutí konca svojho prvého použitia použijú na ten istý účel, na ktorý boli vytvorené, vrátane nepretržitého používania výrobku využívajúceho energiu, ktorý bol vrátený do zberne, distribútorovi, recyklovateľovi alebo výrobcovi, ako aj opätovné používanie výrobku využívajúceho energiu po jeho renovácii; |
| --- | --- |

14.

„opätovné použitie“ znamená akúkoľvek činnosť, pri ktorej sa výrobok využívajúci energiu alebo jeho súčiastky po dosiahnutí konca svojho prvého použitia použijú na ten istý účel, na ktorý boli vytvorené, vrátane nepretržitého používania výrobku využívajúceho energiu, ktorý bol vrátený do zberne, distribútorovi, recyklovateľovi alebo výrobcovi, ako aj opätovné používanie výrobku využívajúceho energiu po jeho renovácii;

| 15. | „recyklácia“ znamená opätovné spracovanie odpadového materiálu vo výrobnom procese na pôvodné účely alebo na iné účely s výnimkou energetického zhodnotenia; |
| --- | --- |

15.

„recyklácia“ znamená opätovné spracovanie odpadového materiálu vo výrobnom procese na pôvodné účely alebo na iné účely s výnimkou energetického zhodnotenia;

| 16. | „energetické zhodnotenie“ znamená použitie horľavého odpadu ako prostriedku na vytvorenie energie prostredníctvom priameho spálenia s iným odpadom alebo bez neho, avšak so zhodnotením tepla; |
| --- | --- |

16.

„energetické zhodnotenie“ znamená použitie horľavého odpadu ako prostriedku na vytvorenie energie prostredníctvom priameho spálenia s iným odpadom alebo bez neho, avšak so zhodnotením tepla;

| 17. | „zhodnotenie“ znamená ktorúkoľvek z príslušných činností uvedených v prílohe IIB k smernici Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpadoch (22); |
| --- | --- |

17.

„zhodnotenie“ znamená ktorúkoľvek z príslušných činností uvedených v prílohe IIB k smernici Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpadoch (22);

| 18. | „odpad“ znamená akúkoľvek látku alebo predmet z kategórií uvedených v prílohe I k smernici 75/442/EHS, ktorých sa držiteľ zbavuje, ktorých sa chce zbaviť alebo ktorých je povinný sa zbaviť; |
| --- | --- |

18.

„odpad“ znamená akúkoľvek látku alebo predmet z kategórií uvedených v prílohe I k smernici 75/442/EHS, ktorých sa držiteľ zbavuje, ktorých sa chce zbaviť alebo ktorých je povinný sa zbaviť;

| 19. | „nebezpečný odpad“ znamená každý odpad, na ktorý sa vzťahuje článok 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečných odpadoch (23); |
| --- | --- |

19.

„nebezpečný odpad“ znamená každý odpad, na ktorý sa vzťahuje článok 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečných odpadoch (23);

| 20. | „ekologický profil“ znamená opis vstupov a výstupov (napr. materiálov, emisií a odpadu) súvisiacich s výrobkom využívajúcim energiu počas jeho životného cyklu, ktoré sú významné z hľadiska jeho vplyvu na životné prostredie a vyjadrujú sa vo fyzikálnych veličinách, ktoré možno odmerať, a to v súlade s vykonávacími opatreniami vzťahujúcimi sa na výrobky využívajúce energiu; |
| --- | --- |

20.

„ekologický profil“ znamená opis vstupov a výstupov (napr. materiálov, emisií a odpadu) súvisiacich s výrobkom využívajúcim energiu počas jeho životného cyklu, ktoré sú významné z hľadiska jeho vplyvu na životné prostredie a vyjadrujú sa vo fyzikálnych veličinách, ktoré možno odmerať, a to v súlade s vykonávacími opatreniami vzťahujúcimi sa na výrobky využívajúce energiu;

| 21. | „environmentálne vlastnosti“ výrobku využívajúceho energiu znamenajú výsledky riadenia environmentálnych aspektov výrobkov využívajúcich energiu zo strany výrobcu, ako sú uvedené v spise s technickou dokumentáciou výrobku; |
| --- | --- |

21.

„environmentálne vlastnosti“ výrobku využívajúceho energiu znamenajú výsledky riadenia environmentálnych aspektov výrobkov využívajúcich energiu zo strany výrobcu, ako sú uvedené v spise s technickou dokumentáciou výrobku;

| 22. | „zlepšenie environmentálnych vlastností“ znamená proces skvalitnenia environmentálnych vlastností výrobkov využívajúcich energiu v priebehu nasledujúcich generácií, hoci nie nevyhnutne všetkých environmentálnych aspektov výrobku súčasne; |
| --- | --- |

22.

„zlepšenie environmentálnych vlastností“ znamená proces skvalitnenia environmentálnych vlastností výrobkov využívajúcich energiu v priebehu nasledujúcich generácií, hoci nie nevyhnutne všetkých environmentálnych aspektov výrobku súčasne;

| 23. | „ekodizajn“ znamená začlenenie environmentálnych aspektov do projektovania výrobku s cieľom zlepšiť environmentálne vlastnosti výrobkov využívajúcich energiu počas celého ich životného cyklu; |
| --- | --- |

23.

„ekodizajn“ znamená začlenenie environmentálnych aspektov do projektovania výrobku s cieľom zlepšiť environmentálne vlastnosti výrobkov využívajúcich energiu počas celého ich životného cyklu;

| 24. | „požiadavka na ekodizajn“ znamená akúkoľvek požiadavku ohľadom výrobku využívajúceho energiu alebo akúkoľvek požiadavku ohľadom projektovania výrobku využívajúceho energiu, ktorá má zlepšiť jeho environmentálne vlastnosti, alebo akúkoľvek požiadavku na poskytnutie informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov výrobku využívajúceho energiu; |
| --- | --- |

24.

„požiadavka na ekodizajn“ znamená akúkoľvek požiadavku ohľadom výrobku využívajúceho energiu alebo akúkoľvek požiadavku ohľadom projektovania výrobku využívajúceho energiu, ktorá má zlepšiť jeho environmentálne vlastnosti, alebo akúkoľvek požiadavku na poskytnutie informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov výrobku využívajúceho energiu;

| 25. | „všeobecná požiadavka na ekodizajn“ znamená akúkoľvek požiadavku na ekodizajn na základe ekologického profilu výrobku využívajúceho energiu ako celku bez stanovených limitných hodnôt pre konkrétne environmentálne aspekty; |
| --- | --- |

25.

„všeobecná požiadavka na ekodizajn“ znamená akúkoľvek požiadavku na ekodizajn na základe ekologického profilu výrobku využívajúceho energiu ako celku bez stanovených limitných hodnôt pre konkrétne environmentálne aspekty;

| 26. | „špecifická požiadavka na ekodizajn“ znamená kvantifikovanú a merateľnú požiadavku na ekodizajn týkajúcu sa jednotlivého environmentálneho aspektu výrobku využívajúceho energiu, napríklad energetickej spotreby pri používaní vypočítanej na danú jednotku výstupného výkonu; |
| --- | --- |

26.

„špecifická požiadavka na ekodizajn“ znamená kvantifikovanú a merateľnú požiadavku na ekodizajn týkajúcu sa jednotlivého environmentálneho aspektu výrobku využívajúceho energiu, napríklad energetickej spotreby pri používaní vypočítanej na danú jednotku výstupného výkonu;

| 27. | „harmonizovaná norma“ znamená technickú špecifikáciu prijatú uznanou normalizačnou inštitúciou na základe mandátu Komisie v súlade s postupmi ustanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (24) na účely vytvorenia európskej požiadavky, zhoda s ktorou nie je povinná. |
| --- | --- |

27.

„harmonizovaná norma“ znamená technickú špecifikáciu prijatú uznanou normalizačnou inštitúciou na základe mandátu Komisie v súlade s postupmi ustanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (24) na účely vytvorenia európskej požiadavky, zhoda s ktorou nie je povinná.

Článok 3

Uvedenie na trh a/alebo uvedenie do prevádzky

1.   Členské štáty prijmú všetky vhodné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že výrobky využívajúce energiu, na ktoré sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, môžu byť uvedené na trh a/alebo uvedené do prevádzky iba vtedy, ak spĺňajú požiadavky týchto opatrení a sú označené označením CE v súlade s článkom 5.

2.   Členské štáty určia orgány zodpovedné za dohľad nad trhom. Zabezpečia, aby tieto orgány mali a využívali právomoci potrebné na prijatie vhodných opatrení, ktoré im boli zverené na základe tejto smernice. Členské štáty vymedzia úlohy, právomoci a organizačné opatrenia príslušných orgánov, ktoré sú oprávnené:

| i) | organizovať v primeranej miere príslušné kontroly zhody výrobkov využívajúcich energiu a zaväzovať výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu k stiahnutiu výrobkov využívajúcich energiu, ktoré nie sú v zhode, z trhu v súlade s článkom 7, |
| --- | --- |

i)

organizovať v primeranej miere príslušné kontroly zhody výrobkov využívajúcich energiu a zaväzovať výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu k stiahnutiu výrobkov využívajúcich energiu, ktoré nie sú v zhode, z trhu v súlade s článkom 7,

| ii) | vyžadovať, aby dotknuté strany predložili všetky potrebné informácie uvedené vo vykonávacích opatreniach, |
| --- | --- |

ii)

vyžadovať, aby dotknuté strany predložili všetky potrebné informácie uvedené vo vykonávacích opatreniach,

| iii) | odoberať vzorky výrobkov a podrobovať ich overeniu zhody. |
| --- | --- |

iii)

odoberať vzorky výrobkov a podrobovať ich overeniu zhody.

3.   Členské štáty informujú Komisiu o výsledkoch dohľadu nad trhom a Komisia v prípade potreby postúpi takéto informácie ostatným členským štátom.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby spotrebitelia a iné dotknuté strany dostali príležitosť predkladať príslušným orgánom pripomienky k zhode výrobkov.

Článok 4

Povinnosti dovozcu

Ak výrobca nie je usadený na území Spoločenstva a nemá splnomocneného zástupcu, je dovozca povinný

| — | zabezpečiť, že výrobok využívajúci energiu uvedený na trh alebo do prevádzky je v zhode s touto smernicou a s platnými vykonávacími opatreniami a |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, že výrobok využívajúci energiu uvedený na trh alebo do prevádzky je v zhode s touto smernicou a s platnými vykonávacími opatreniami a

| — | mať k dispozícii vyhlásenie o zhode a technickú dokumentáciu. |
| --- | --- |

—

mať k dispozícii vyhlásenie o zhode a technickú dokumentáciu.

Článok 5

Označovanie a vyhlásenie o zhode

1.   Pred uvedením výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahuje táto smernica, na trh a/alebo pred jeho uvedením do prevádzky sa naň umiestni označenie zhody CE a vydá sa vyhlásenie o zhode, v ktorom výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca zaručí a vyhlási, že výrobok využívajúci energiu spĺňa všetky príslušné ustanovenia platného vykonávacieho opatrenia.

2.   Označenie CE sa skladá z písmen „CE“, ako je znázornené v prílohe III.

3.   Vyhlásenie o zhode obsahuje prvky uvedené v prílohe VI a odkazuje na príslušné vykonávacie opatrenie.

4.   Na výrobky využívajúce energiu sa zakazuje umiestňovať označenia, ktoré by mohli významom alebo formou zavádzať užívateľov a spôsobiť zámenu s označením CE.

5.   Členské štáty môžu vyžadovať, aby informácie predkladané v zmysle prílohy I časti 2 boli vyhotovené v úradnom jazyku (úradných jazykoch), keď je výrobok využívajúci energiu odovzdaný koncovému užívateľovi.

Členské štáty tiež povolia poskytovanie týchto informácií aj v jednom alebo vo viacerých úradných jazykoch Spoločenstva.

Pri uplatňovaní prvého pododseku členské štáty zohľadnia najmä:

| a) | či informácie možno poskytnúť formou harmonizovaných symbolov alebo uznávaných kódov alebo inými prostriedkami, |
| --- | --- |

a)

či informácie možno poskytnúť formou harmonizovaných symbolov alebo uznávaných kódov alebo inými prostriedkami,

| b) | predpokladaný typ užívateľa výrobku využívajúceho energiu a povahu informácií, ktoré treba poskytnúť. |
| --- | --- |

b)

predpokladaný typ užívateľa výrobku využívajúceho energiu a povahu informácií, ktoré treba poskytnúť.

Článok 6

Voľný pohyb

1.   Členské štáty na svojich územiach nezakážu, neobmedzia ani nebránia uvedeniu na trh takého výrobku využívajúceho energiu, ktorý spĺňa všetky relevantné ustanovenia platného vykonávacieho opatrenia a na ktorom je umiestnené označenie CE v súlade s článkom 5, a/alebo jeho uvedeniu do prevádzky z dôvodu požiadaviek na ekodizajn týkajúcich sa parametrov ekodizajnu uvedených v prílohe I časti 1, na ktoré sa vzťahuje platné vykonávacie opatrenie.

2.   Členské štáty na svojich územiach nezakážu, neobmedzia ani nebránia uvedeniu na trh takého výrobku využívajúceho energiu, na ktorom je umiestnené označenie CE v súlade s článkom 5, a/alebo jeho uvedeniu do prevádzky z dôvodu požiadaviek na ekodizajn týkajúcich sa parametrov ekodizajnu uvedených v prílohe I časti 1, pre ktorý sa v platnom vykonávacom opatrení ustanovuje, že nie sú potrebné žiadne požiadavky na ekodizajn.

3.   Členské štáty nebránia vystavovaniu takých výrobkov využívajúcich energiu, ktoré nie sú v zhode s ustanoveniami platného vykonávacieho opatrenia, napríklad na obchodných veľtrhoch, výstavách a predvádzacích akciách, ak je viditeľne uvedené, že nesmú byť uvedené na trh a/alebo uvedené do prevádzky, pokým sa nezabezpečí ich zhoda.

Článok 7

Ochranná doložka

1.   Ak členský štát zistí, že výrobok využívajúci energiu, na ktorom je umiestnené označenie CE uvedené v článku 5 a ktorý je používaný podľa určeného spôsobu použitia, nespĺňa všetky príslušné ustanovenia platného vykonávacieho opatrenia, výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca je povinný zabezpečiť, aby výrobok využívajúci energiu spĺňal všetky ustanovenia platného vykonávacieho opatrenia a/alebo označenia CE, a ukončil takýto protiprávny stav podľa podmienok stanovených členským štátom.

Ak existujú dôkazy, ktoré dostatočne preukazujú, že výrobok využívajúci energiu možno nie je v zhode, prijme členský štát potrebné opatrenia, ktoré, podľa závažnosti tejto nezhody, môžu viesť až k zákazu uvedenia tohto výrobku využívajúceho energiu na trh, kým takýto výrobok nebude uvedený do zhody.

Ak nezhoda trvá i naďalej, členský štát prijme rozhodnutie obmedzujúce alebo zakazujúce uvedenie na trh predmetného výrobku využívajúceho energiu a/alebo jeho uvedenie do prevádzky alebo zabezpečí jeho stiahnutie z trhu.

V prípade zákazu alebo stiahnutia z trhu budú Komisia a ostatné členské štáty okamžite informované.

2.   V každom rozhodnutí členského štátu v zmysle tejto smernice, ktoré obmedzuje alebo zakazuje uvedenie výrobku využívajúceho energiu na trh a/alebo jeho uvedenie do prevádzky, sa uvedú dôvody, na ktorých je založené.

Dotknutá strana je o takomto rozhodnutí bezodkladne informovaná a zároveň oboznámená aj o opravných prostriedkoch, ktoré má k dispozícii podľa vnútroštátnych právnych predpisov platných v dotknutom členskom štáte, a o lehotách vzťahujúcich sa na uvedené opravné prostriedky.

3.   Členský štát bezodkladne informuje Komisiu a ostatné členské štáty o akomkoľvek rozhodnutí prijatom podľa odseku 1, pričom uvedie dôvody takéhoto rozhodnutia a najmä to, či je nezhoda spôsobená:

| a) | nesplnením požiadaviek platného vykonávacieho opatrenia, |
| --- | --- |

a)

nesplnením požiadaviek platného vykonávacieho opatrenia,

| b) | nesprávnym uplatňovaním harmonizovaných noriem podľa článku 10 ods. 2, |
| --- | --- |

b)

nesprávnym uplatňovaním harmonizovaných noriem podľa článku 10 ods. 2,

| c) | nedostatkami v harmonizovaných normách podľa článku 10 ods. 2 |
| --- | --- |

c)

nedostatkami v harmonizovaných normách podľa článku 10 ods. 2

4.   Komisia bezodkladne začne konzultácie s dotknutými stranami a môže využívať odborné poradenstvo poskytované nezávislými externými odborníkmi.

Po konzultáciách Komisia bezodkladne informuje členský štát, ktorý prijal rozhodnutie, a ďalšie členské štáty o svojich názoroch.

Ak sa Komisia domnieva, že rozhodnutie je neopodstatnené, bezodkladne o tom informuje členský štát.

5.   Ak je rozhodnutie uvedené v odseku 1 založené na nedostatkoch v harmonizovanej norme, Komisia bezodkladne začne postup ustanovený v článku 10 ods. 2, 3 a 4. Komisia zároveň informuje aj výbor uvedený v článku 19 ods. 1

6.   Členské štáty a Komisia prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie dôvernosti informácií poskytnutých v rámci tohto postupu, ak je to opodstatnené.

7.   Rozhodnutia prijaté členskými štátmi v zmysle tohto článku sa transparentným spôsobom zverejnia.

8.   Stanovisko Komisie k týmto rozhodnutiam sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 8

Posudzovanie zhody

1.   Pred uvedením výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahuje vykonávacie opatrenie, na trh a/alebo jeho uvedením do prevádzky zabezpečí výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca vykonanie posúdenia zhody výrobku využívajúceho energiu so všetkými relevantnými požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia.

2.   Postupy posudzovania zhody sa upravia vo vykonávacích opatreniach a výrobcom ponechajú výber medzi vnútornou kontrolou projektovania vymedzenou v prílohe IV a systémom riadenia vymedzeným v prílohe V. Ak je to riadne opodstatnené a primerané riziku, postup posúdenia zhody sa vyberie spomedzi príslušných modulov opísaných v rozhodnutí 93/465/EHS.

Ak má členský štát k dispozícii presvedčivé údaje o pravdepodobnej nezhode výrobku využívajúceho energiu, čo najskôr uverejní odôvodnené hodnotenie zhody tohto výrobku využívajúceho energiu, ktoré môže vykonať príslušný orgán s cieľom podniknúť v prípade potreby včasné kroky na nápravu.

Ak je výrobok využívajúci energiu, na ktorý sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, projektovaný organizáciou zaregistrovanou v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 z 19. marca 2001, ktorým sa umožňuje dobrovoľná účasť organizácií v systéme Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) (25) a projektovanie výrobkov je zahrnuté v predmete tejto registrácie, predpokladá sa, že systém riadenia takejto organizácie je v súlade s požiadavkami prílohy V k tejto smernici.

Ak je výrobok využívajúci energiu, na ktorý sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, projektovaný organizáciou so systémom riadenia, ktorý zahŕňa projektovanie výrobkov a ktorý sa uplatňuje v súlade s harmonizovanými normami, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, predpokladá sa, že tento systém riadenia je v súlade s príslušnými požiadavkami prílohy V.

3.   Po uvedení výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, na trh alebo jeho uvedení do prevádzky, uchováva výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca príslušné dokumenty týkajúce sa vykonaného posúdenia zhody a vydané vyhlásenia o zhode k dispozícii na kontrolu zo strany členských štátov, a to 10 rokov od vyrobenia posledného takého výrobku využívajúceho energiu.

Príslušné dokumenty sa sprístupnia do 10 dní od doručenia žiadosti príslušného orgánu členského štátu.

4.   Dokumenty týkajúce sa posúdenia zhody a vyhlásenia o zhode uvedené v článku 5 sa vyhotovia v jednom z úradných jazykov Spoločenstva.

Článok 9

Domnienka zhody

1.   Členské štáty považujú výrobok využívajúci energiu, na ktorom je umiestnené označenie CE uvedené v článku 5, za výrobok, ktorý spĺňa príslušné ustanovenia platného vykonávacieho opatrenia.

2.   Členské štáty považujú výrobok využívajúci energiu, pri ktorom sa použili harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, za výrobok, ktorý spĺňa všetky príslušné požiadavky platného vykonávacieho opatrenia, ktorého sa tieto normy týkajú.

3.   Platí domnienka, že výrobky využívajúce energiu, ktorým bola pridelená environmentálna značka Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000, spĺňajú požiadavky na ekodizajn platného vykonávacieho opatrenia, pokiaľ tieto požiadavky spĺňa environmentálna značka.

4.   Na účely domnienky zhody v súvislosti s touto smernicou môže Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 rozhodnúť, že iné environmentálne značky spĺňajú rovnocenné podmienky ako environmentálna značka Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000. Platí domnienka, že výrobky využívajúce energiu, ktorým bola pridelené takáto iná environmentálna značka, spĺňajú požiadavky na ekodizajn platného vykonávacieho opatrenia, pokiaľ tieto požiadavky spĺňa daná environmentálna značka.

Článok 10

Harmonizované normy

1.   Členské štáty v najvyššej možnej miere zabezpečia prijatie vhodných opatrení s cieľom umožniť na vnútroštátnej úrovni konzultácie s dotknutými stranami o procese prípravy a monitorovania harmonizovaných noriem.

2.   Ak sa členský štát alebo Komisia domnievajú, že harmonizované normy, ktorých použitie sa predpokladá na splnenie špecifických ustanovení platného vykonávacieho opatrenia, ich nespĺňajú úplne, dotknutý členský štát alebo Komisia o tom informujú stály výbor zriadený podľa článku 5 smernice 98/34/ES, pričom uvedú dôvody. Výbor urýchlene vydá stanovisko.

3.   Na základe tohto stanoviska výboru Komisia rozhodne, či uverejní, neuverejní, uverejní s obmedzením, zachová alebo stiahne odkazy na dotknuté harmonizované normy v Úradnom vestníku Európskej únie.

4.   Komisia informuje príslušnú európsku normalizačnú inštitúciu a v prípade potreby vydá nový mandát na účely revízie dotknutých harmonizovaných noriem.

Článok 11

Požiadavky na súčiastky a podzostavy

Vykonávacie opatrenia môžu vyžadovať, aby výrobcovia alebo ich splnomocnení zástupcovia, ktorí uvádzajú súčiastky a podzostavy na trh a/alebo ich uvádzajú do prevádzky, poskytli výrobcovi výrobku využívajúceho energiu, na ktorý sa vzťahujú vykonávacie opatrenia, príslušné informácie o materiálovom zložení a o spotrebe energie, materiálov a/alebo zdrojov daných súčiastok alebo podzostáv.

Článok 12

Administratívna spolupráca a výmena informácií

1.   Členské štáty zabezpečia prijatie vhodných opatrení s cieľom povzbudiť orgány zodpovedné za vykonávanie tejto smernice k vzájomnej spolupráci a k vzájomnému poskytovaniu informácií spolu s Komisiou s cieľom napomôcť uplatňovanie tejto smernice a najmä vykonávanie jej článku 7.

Administratívna spolupráca a výmena informácií v maximálnej miere využívajú elektronické spôsoby komunikácie a môžu byť podporované príslušnými programami Spoločenstva.

Členské štáty informujú Komisiu o orgánoch zodpovedných za uplatňovanie tejto smernice.

2.   O presnej povahe a štruktúre výmeny informácií medzi Komisiou a členskými štátmi sa rozhodne v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2

3.   Komisia prijme vhodné opatrenia, aby povzbudila spoluprácu medzi členskými štátmi uvedenú v tomto článku a prispela k nej.

Článok 13

Malé a stredné podniky

1.   V kontexte programov, z ktorých môžu mať úžitok MSP a veľmi malé podniky, Komisia zohľadňuje iniciatívy, ktoré pomáhajú MSP a veľmi malým podnikom zahrnúť do projektovania ich výrobkov environmentálne aspekty vrátane energetickej účinnosti.

2.   Členské štáty zabezpečia, najmä prostredníctvom posilnenia podporných sietí a štruktúr, že podporujú MSP a veľmi malé podniky, aby prijímali ekologický prístup už vo fáze projektovania výrobku a prispôsobovali sa budúcej európskej legislatíve.

Článok 14

Informovanosť spotrebiteľov

V súlade s platným vykonávacím opatrením výrobcovia zabezpečia formou, ktorú považujú za primeranú, že spotrebitelia výrobkov využívajúcich energiu majú

| — | potrebné informácie o úlohe, ktorú môžu mať v trvalo udržateľnom používaní výrobku, |
| --- | --- |

—

potrebné informácie o úlohe, ktorú môžu mať v trvalo udržateľnom používaní výrobku,

| — | v prípadoch, keď to vyžadujú vykonávacie opatrenia, ekologický profil výrobku a výhody ekodizajnu. |
| --- | --- |

—

v prípadoch, keď to vyžadujú vykonávacie opatrenia, ekologický profil výrobku a výhody ekodizajnu.

Článok 15

Vykonávacie opatrenia

1.   Ak výrobok využívajúci energiu spĺňa kritériá stanovené v odseku 2, vzťahuje sa naň vykonávacie opatrenie alebo samoregulačné opatrenie podľa odseku 3 písm. b). Keď Komisia prijíma vykonávacie opatrenie, koná v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2

2.   Kritériá uvedené v odseku 1 sú tieto:

| a) | podľa posledných dostupných údajov predstavuje významný objem odbytu výrobku využívajúceho energiu v rámci Spoločenstva orientačne viac ako 200 000 jednotiek ročne, |
| --- | --- |

a)

podľa posledných dostupných údajov predstavuje významný objem odbytu výrobku využívajúceho energiu v rámci Spoločenstva orientačne viac ako 200 000 jednotiek ročne,

| b) | výrobok využívajúci energiu musí mať vzhľadom na objem uvedený na trh alebo do prevádzky významný dopad na životné prostredie v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v strategických prioritách Spoločenstva uvedených v rozhodnutí č. 1600/2002/ES, |
| --- | --- |

b)

výrobok využívajúci energiu musí mať vzhľadom na objem uvedený na trh alebo do prevádzky významný dopad na životné prostredie v rámci Spoločenstva, ako sa uvádza v strategických prioritách Spoločenstva uvedených v rozhodnutí č. 1600/2002/ES,

| c) | výrobok využívajúci energiu predstavuje významný potenciál zlepšenia dopadu na životné prostredie bez neprimerane vysokých nákladov, pričom sa berie do úvahy najmä:






  — | neexistencia príslušných právnych predpisov Spoločenstva alebo neschopnosť trhových síl riadne riešiť tento problém, |
| --- | --- | --- |

c)

výrobok využívajúci energiu predstavuje významný potenciál zlepšenia dopadu na životné prostredie bez neprimerane vysokých nákladov, pričom sa berie do úvahy najmä:

—

neexistencia príslušných právnych predpisov Spoločenstva alebo neschopnosť trhových síl riadne riešiť tento problém,

| — | veľké rozdiely v ekologických profiloch výrobkov využívajúcich energiu, ktoré sú dostupné na trhu a majú rovnocenné použitie. |
| --- | --- |

—

veľké rozdiely v ekologických profiloch výrobkov využívajúcich energiu, ktoré sú dostupné na trhu a majú rovnocenné použitie.

3.   Pri príprave návrhu vykonávacieho opatrenia, zohľadní Komisia názory výboru uvedeného v článku 19 ods. 1 a ďalej vezme do úvahy:

| a) | priority Spoločenstva v oblasti životného prostredia, napríklad priority stanovené v rozhodnutí č. 1600/2002/ES alebo v Európskom programe klimatických zmien (ECCP), |
| --- | --- |

a)

priority Spoločenstva v oblasti životného prostredia, napríklad priority stanovené v rozhodnutí č. 1600/2002/ES alebo v Európskom programe klimatických zmien (ECCP),

| b) | príslušné právne predpisy Spoločenstva a samoreguláciu, napríklad dobrovoľné dohody, ktoré by po hodnotení podľa článku 17 mali dosiahnuť strategické ciele rýchlejšie a pri nižších výdavkoch než povinné požiadavky. |
| --- | --- |

b)

príslušné právne predpisy Spoločenstva a samoreguláciu, napríklad dobrovoľné dohody, ktoré by po hodnotení podľa článku 17 mali dosiahnuť strategické ciele rýchlejšie a pri nižších výdavkoch než povinné požiadavky.

4.   Pri príprave návrhu vykonávacieho opatrenia Komisia:

| a) | vezme do úvahy životný cyklus výrobku využívajúceho energiu a všetky jeho dôležité environmentálne aspekty, okrem iného energetickú účinnosť. Hĺbka analýzy environmentálnych aspektov a realizovateľnosti ich zlepšenia bude úmerná ich významu. Prijatie požiadaviek na ekodizajn významných environmentálnych aspektov výrobku využívajúceho energiu sa nemá odkladať z dôvodu neistôt súvisiacich s ďalšími aspektmi, |
| --- | --- |

a)

vezme do úvahy životný cyklus výrobku využívajúceho energiu a všetky jeho dôležité environmentálne aspekty, okrem iného energetickú účinnosť. Hĺbka analýzy environmentálnych aspektov a realizovateľnosti ich zlepšenia bude úmerná ich významu. Prijatie požiadaviek na ekodizajn významných environmentálnych aspektov výrobku využívajúceho energiu sa nemá odkladať z dôvodu neistôt súvisiacich s ďalšími aspektmi,

| b) | vypracuje hodnotenie, v ktorom posúdi vplyv výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie, spotrebiteľov a výrobcov vrátane MSP, z hľadiska konkurencieschopnosti, vrátane trhov nachádzajúcich sa mimo Spoločenstva, inovácie, prístupu na trh a nákladov a výnosov, |
| --- | --- |

b)

vypracuje hodnotenie, v ktorom posúdi vplyv výrobkov využívajúcich energiu na životné prostredie, spotrebiteľov a výrobcov vrátane MSP, z hľadiska konkurencieschopnosti, vrátane trhov nachádzajúcich sa mimo Spoločenstva, inovácie, prístupu na trh a nákladov a výnosov,

| c) | zohľadní existujúce vnútroštátne právne predpisy v oblasti životného prostredia, ktoré členské štáty považujú za relevantné, |
| --- | --- |

c)

zohľadní existujúce vnútroštátne právne predpisy v oblasti životného prostredia, ktoré členské štáty považujú za relevantné,

| d) | vykoná vhodné konzultácie so zainteresovanými stranami, |
| --- | --- |

d)

vykoná vhodné konzultácie so zainteresovanými stranami,

| e) | vypracuje odôvodnenie k návrhu vykonávacieho opatrenia na základe posúdenia uvedeného v písmene b), |
| --- | --- |

e)

vypracuje odôvodnenie k návrhu vykonávacieho opatrenia na základe posúdenia uvedeného v písmene b),

| f) | určí dátum (dátumy) na vykonanie, akékoľvek fázové alebo prechodné opatrenia alebo obdobia, pričom zohľadní najmä možné vplyvy na MSP alebo na špecifické skupiny výrobkov vyrábaných predovšetkým MSP. |
| --- | --- |

f)

určí dátum (dátumy) na vykonanie, akékoľvek fázové alebo prechodné opatrenia alebo obdobia, pričom zohľadní najmä možné vplyvy na MSP alebo na špecifické skupiny výrobkov vyrábaných predovšetkým MSP.

5.   Vykonávacie opatrenia spĺňajú všetky tieto kritériá:

| a) | z hľadiska užívateľa nemajú žiadny významný negatívny vplyv na funkčnosť výrobku, |
| --- | --- |

a)

z hľadiska užívateľa nemajú žiadny významný negatívny vplyv na funkčnosť výrobku,

| b) | nemajú nežiaduci vplyv na zdravie, bezpečnosť a životné prostredie, |
| --- | --- |

b)

nemajú nežiaduci vplyv na zdravie, bezpečnosť a životné prostredie,

| c) | nemajú žiadny významný negatívny vplyv na spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a náklady na výrobok počas jeho životného cyklu, |
| --- | --- |

c)

nemajú žiadny významný negatívny vplyv na spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o cenovú dostupnosť a náklady na výrobok počas jeho životného cyklu,

| d) | nemajú žiadny významný negatívny vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu, |
| --- | --- |

d)

nemajú žiadny významný negatívny vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu,

| e) | stanovenie požiadavky na ekodizajn v zásade nemá za následok uloženie prevzatia technológií, ktoré vlastní určitý výrobca, inými výrobcami, |
| --- | --- |

e)

stanovenie požiadavky na ekodizajn v zásade nemá za následok uloženie prevzatia technológií, ktoré vlastní určitý výrobca, inými výrobcami,

| f) | neukladajú výrobcom nadmerné administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

f)

neukladajú výrobcom nadmerné administratívne zaťaženie.

6.   Vykonávacie opatrenia stanovia požiadavky na ekodizajn v súlade s prílohou I alebo s prílohou II.

Špecifické požiadavky na ekodizajn sa zavedú pre vybrané environmentálne aspekty s významným vplyvom na životné prostredie.

Vykonávacie opatrenia môžu ustanoviť aj to, že pre určité špecifické parametre ekodizajnu uvedené v prílohe I, časť 1 nie je potrebná žiadna požiadavka na ekodizajn.

7.   Požiadavky sa vyjadrujú tak, aby sa zabezpečilo, že orgány vykonávajúce dohľad nad trhom môžu overovať zhodu výrobkov využívajúcich energiu s požiadavkami vykonávacieho opatrenia. Vykonávacie opatrenie špecifikuje, či overovanie možno vykonať priamo na výrobku využívajúcom energiu alebo na základe technickej dokumentácie.

8.   Vykonávacie opatrenia obsahujú prvky uvedené v prílohe VII.

9.   Príslušné štúdie a analýzy použité Komisiou pri príprave vykonávacích opatrení by mali byť verejne prístupné, berúc do úvahy najmä ľahký prístupu a využitie zo strany zainteresovaných MSP.

10.   Vykonávacie opatrenie určujúce požiadavky na ekodizajn sprevádzajú podľa potreby usmernenia, ktoré Komisia prijme v súlade s článkom 19 ods. 2 o vyrovnaní rôznych environmentálnych aspektov; tieto usmernenia pokryjú osobitosti MSP aktívnych vo výrobnom odvetví, ktorého sa dotýka vykonávacie opatrenie. Ak to bude potrebné, Komisia môže v súlade s článkom 13 ods. 1 pripraviť ďalší špecializovaný materiál, ktorý umožní MSP ľahšie vykonávanie.

Článok 16

Pracovný plán

1.   V súlade s kritériami vymedzenými v článku 15 a po porade s konzultačným fórom uvedeným v článku 18 Komisia najneskôr do 6. júla 2007 vypracuje pracovný plán, ktorý sa sprístupní verejnosti.

Tento pracovný plán určí na tri nasledujúce roky informatívny zoznam skupín výrobkov, ktoré sa budú považovať za priority na prijatie vykonávacích opatrení.

Komisia pracovný plán pravidelne mení a dopĺňa po porade s konzultačným fórom.

2.   Počas prechodného obdobia, do vypracovania prvého pracovného plánu uvedeného v odseku 1 a v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2, kritériami ustanovenými v článku 15 a po porade s konzultačným fórom, však Komisia vo vhodných prípadoch zavedie vopred:

| — | vykonávacie opatrenia začínajúc tými výrobkami, ktoré ECCP označil za výrobky, ktoré poskytujú veľký potenciál na hospodárne zníženie emisií skleníkových plynov, ako sú napríklad zariadenia na vykurovanie a ohrev teplej vody, elektromotory, osvetlenie v domácnostiach a treťom sektore, domáce spotrebiče, kancelárske vybavenie v domácnostiach a treťom sektore, spotrebná elektronika a HVAC systém (ohrievací ventilačný klimatizačný systém), |
| --- | --- |

—

vykonávacie opatrenia začínajúc tými výrobkami, ktoré ECCP označil za výrobky, ktoré poskytujú veľký potenciál na hospodárne zníženie emisií skleníkových plynov, ako sú napríklad zariadenia na vykurovanie a ohrev teplej vody, elektromotory, osvetlenie v domácnostiach a treťom sektore, domáce spotrebiče, kancelárske vybavenie v domácnostiach a treťom sektore, spotrebná elektronika a HVAC systém (ohrievací ventilačný klimatizačný systém),

| — | osobitné vykonávacie opatrenie znižujúce straty v stave pohotovosti pre skupinu výrobkov. |
| --- | --- |

—

osobitné vykonávacie opatrenie znižujúce straty v stave pohotovosti pre skupinu výrobkov.

Článok 17

Samoregulácia

Dobrovoľné dohody alebo iné samoregulačné opatrenia predstavované ako alternatívy k vykonávacím opatreniam v kontexte tejto smernice sa prinajmenšom hodnotia na základe prílohy VIII.

Článok 18

Konzultačné fórum

Komisia zabezpečí, aby pri výkone svojich činností zachovala pri každom vykonávacom opatrení vyváženú účasť zástupcov členských štátov, ako aj príslušných zainteresovaných strán, ktorých sa daný výrobok/skupina výrobkov týka, napríklad priemyselné odvetvie vrátane MSP, remeselných odvetví, obchodníkov, maloobchodníkov, dovozcov, skupín na ochranu životného prostredia a spotrebiteľských organizácií. Tieto strany prispievajú predovšetkým k definovaniu a prepracovaniu vykonávacích opatrení, k preskúmaniu účinnosti vytvorených mechanizmov dohľadu nad trhom, ako aj k hodnoteniu dobrovoľných dohôd a iných samoregulačných opatrení. Tieto strany sa stretnú v konzultačnom fóre. Rokovací poriadok fóra ustanoví Komisia.

Článok 19

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 20

Sankcie

Členské štáty určia sankcie pre prípad porušenia vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce, pričom zohľadňujú rozsah nezhody a počet kusov nezhodných výrobkov uvedených na trh Spoločenstva.

Článok 21

Zmeny a doplnenia

1.   Smernica 92/42/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 6 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

1.

Článok 6 sa vypúšťa.

| 2. | Dopĺňa sa tento článok:
  „Článok 10a
  Táto smernica predstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (26), pokiaľ ide o energetickú účinnosť počas používania v súlade s uvedenou smernicou, a môže byť zmenená a doplnená alebo zrušená v súlade s článkom 19 ods. 2 smernice 2005/32/ES. |
| --- | --- |

2.

Dopĺňa sa tento článok:

„Článok 10a

Táto smernica predstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (26), pokiaľ ide o energetickú účinnosť počas používania v súlade s uvedenou smernicou, a môže byť zmenená a doplnená alebo zrušená v súlade s článkom 19 ods. 2 smernice 2005/32/ES.

| 3. | V prílohe I sa vypúšťa oddiel 2. |
| --- | --- |

3.

V prílohe I sa vypúšťa oddiel 2.

| 4. | Príloha II sa vypúšťa. |
| --- | --- |

4.

Príloha II sa vypúšťa.

2.   Smernica 96/57/ES sa mení a dopĺňa takto:

Dopĺňa sa tento článok:

„Článok 9a

Táto smernica predstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (27), pokiaľ ide o energetickú účinnosť počas používania v súlade s uvedenou smernicou, a môže byť zmenená a doplnená alebo zrušená v súlade s článkom 19 ods. 2 smernice 2005/32/ES.

3.   Smernica 2000/55/ES sa mení a dopĺňa takto:

Dopĺňa sa tento článok:

„Článok 9a

Táto smernica predstavuje vykonávacie opatrenie v zmysle článku 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (28), pokiaľ ide o energetickú účinnosť počas používania v súlade s uvedenou smernicou, a môže byť zmenená a doplnená alebo zrušená v súlade s článkom 19 ods. 2 smernice 2005/32/ES.

Článok 22

Zrušujúce ustanovenie

Smernice 78/170/EHS a 86/594/EHS sa zrušujú. Členské štáty môžu aj naďalej uplatňovať existujúce vnútroštátne opatrenia prijaté na základe smernice 86/594/EHS až do prijatia vykonávacích opatrení pre príslušné výrobky na základe tejto smernice.

Článok 23

Preskúmanie

Komisia najneskôr do 6. júla 2010 preskúma účinnosť tejto smernice a jej vykonávacích opatrení, ako aj prah na vykonávacie opatrenia, mechanizmy dohľadu nad trhom a akúkoľvek relevantnú stimulovanú samoreguláciu po porade s konzultačným fórom uvedeným v článku 18 a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade návrhy na zmenu a doplnenie tejto smernice.

Článok 24

Dôvernosť

Požiadavky na poskytovanie informácií výrobcom a/alebo jeho splnomocneným zástupcom, uvedené v článku 11 a v prílohe I časti 2, musia byť primerané a zohľadnia oprávnenú dôvernosť obchodne citlivých informácií.

Článok 25

Vykonávanie

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 11. augusta 2007.

Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 26

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 27

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004, s. 25.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. apríla 2004 (Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 319), spoločná pozícia Rady z 29. novembra 2004 (Ú. v. EÚ C 38 E, 15.2.2005, s. 45), pozícia Európskeho parlamentu z 13. apríla 2005 a rozhodnutie Rady z 23. mája 2005.

2

(3)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 23.

4

(5)  Ú. v. ES C 136, 4.6.1985, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES C 141, 19.5.2000, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 297, 13.10.1992, s. 16. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  Ú. v. ES L 237, 21.9.2000, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 332, 15.12.2001, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 24. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/108/ES (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 106).

10

(11)  Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.

11

(12)  Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 201. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2004/98/ES (Ú. v. EÚ L 305, 1.10.2004, s. 63).

12

(13)  Ú. v. ES L 167, 22.6.1992, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES (Ú. v. EÚ L 52, 21.2.2004, s. 50).

13

(14)  Ú. v. ES L 236, 18.9.1996, s. 36.

14

(15)  Ú. v. ES L 279, 1.11.2000, s. 33.

15

(16)  Ú. v. ES L 52, 23.2.1978, s. 32. Smernica zmenená a doplnená smernicou 82/885/EHS (Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 19).

16

(17)  Ú. v. ES L 196, 26.7.1990, s. 15. Smernica zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).

17

(18)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65.

18

(19)  Ú. v. ES L 344, 6.12.1986, s. 24. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

19

(20)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

21

(22)  Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 39. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

22

(23)  Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 20. Smernica zmenená a doplnená smernicou 94/31/ES (Ú. v. ES L 168, 2.7.1994, s. 28).

23

(24)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

24

(25)  Ú. v. ES L 114, 24.4.2001, s. 1.

25

(26)  Ú. v. ES L 191, 22.7.2005, s. 29.“

26

(27)  Ú. v. ES L 191, 22.7.2005, s. 29.“

27

(28)  Ú. v. ES L 191, 22.7.2005, s. 29.“

28

---

PRÍLOHA I

Metóda určovania všeobecných požiadaviek na ekodizajn

(podľa článku 15)

Cieľom všeobecných požiadaviek na ekodizajn je zlepšiť environmentálne vlastnosti výrobkov využívajúcich energiu s dôrazom na jeho dôležité environmentálne aspekty bez toho, aby sa určovali hraničné hodnoty. Metóda podľa tejto prílohy sa uplatní vtedy, keď nie je vhodné stanoviť hraničné hodnoty pre skupinu skúmaných výrobkov. Komisia pri príprave návrhu vykonávacieho opatrenia, ktorý predloží výboru uvedenému v článku 19, určí dôležité environmentálne aspekty, ktoré budú špecifikované vo vykonávacom opatrení.

Pri príprave vykonávacích opatrení upravujúcich všeobecné požiadavky na ekodizajn v zmysle článku 15 Komisia podľa potreby určí pre výrobok využívajúci energiu, na ktorý sa vzťahuje vykonávacie opatrenie, príslušné parametre ekodizajnu spomedzi tých, ktoré sú uvedené v časti 1, požiadavky na poskytnutie informácií spomedzi tých, ktoré sú uvedené v časti 2, a požiadavky na výrobcu uvedené v časti 3.

Časť 1 Parametre ekodizajnu pre výrobky využívajúce energiu

| 1.1. | Pokiaľ sa týkajú projektovania výrobku, dôležité environmentálne aspekty sa zisťujú v súvislosti s týmito fázami životného cyklu výrobku:






  a) | výber a použitie surovín, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Pokiaľ sa týkajú projektovania výrobku, dôležité environmentálne aspekty sa zisťujú v súvislosti s týmito fázami životného cyklu výrobku:

a)

výber a použitie surovín,

| b) | výroba, |
| --- | --- |

b)

výroba,

| c) | balenie, doprava a distribúcia, |
| --- | --- |

c)

balenie, doprava a distribúcia,

| d) | inštalácia a údržba, |
| --- | --- |

d)

inštalácia a údržba,

| e) | používanie, |
| --- | --- |

e)

používanie,

| f) | koniec doby používania, čo označuje stav, keď výrobok využívajúci energiu dosiahol koniec svojho prvého používania až po jeho konečné zneškodnenie. |
| --- | --- |

f)

koniec doby používania, čo označuje stav, keď výrobok využívajúci energiu dosiahol koniec svojho prvého používania až po jeho konečné zneškodnenie.

| 1.2. | V každej fáze sa podľa relevantnosti posudzujú tieto environmentálne aspekty:






  a) | predpokladaná spotreba materiálov, energie a iných zdrojov, napríklad čerstvej vody, |
| --- | --- | --- |

1.2.

V každej fáze sa podľa relevantnosti posudzujú tieto environmentálne aspekty:

a)

predpokladaná spotreba materiálov, energie a iných zdrojov, napríklad čerstvej vody,

| b) | predpokladané emisie do ovzdušia, vody alebo pôdy, |
| --- | --- |

b)

predpokladané emisie do ovzdušia, vody alebo pôdy,

| c) | predpokladané znečistenie pôsobením fyzikálnych účinkov ako hluk, vibrácie, žiarenie, elektromagnetické polia, |
| --- | --- |

c)

predpokladané znečistenie pôsobením fyzikálnych účinkov ako hluk, vibrácie, žiarenie, elektromagnetické polia,

| d) | predpokladaný vznik odpadového materiálu, |
| --- | --- |

d)

predpokladaný vznik odpadového materiálu,

| e) | možnosti opätovného využitia, recyklácie a zhodnotenia materiálov a/alebo energie s ohľadom na smernicu 2002/96/ES. |
| --- | --- |

e)

možnosti opätovného využitia, recyklácie a zhodnotenia materiálov a/alebo energie s ohľadom na smernicu 2002/96/ES.

| 1.3. | Na posúdenie potenciálu na zlepšenie environmentálnych aspektov uvedených v predchádzajúcom odseku sa podľa vhodnosti použijú najmä tieto parametre, ktoré podľa potreby doplnia i ďalšie parametre:






  a) | hmotnosť a objem výrobku, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Na posúdenie potenciálu na zlepšenie environmentálnych aspektov uvedených v predchádzajúcom odseku sa podľa vhodnosti použijú najmä tieto parametre, ktoré podľa potreby doplnia i ďalšie parametre:

a)

hmotnosť a objem výrobku,

| b) | použitie materiálov získaných z recyklačných činností, |
| --- | --- |

b)

použitie materiálov získaných z recyklačných činností,

| c) | spotreba energie, vody a iných zdrojov počas životného cyklu, |
| --- | --- |

c)

spotreba energie, vody a iných zdrojov počas životného cyklu,

| d) | použitie látok klasifikovaných ako zdraviu nebezpečné a/alebo nebezpečné pre životné prostredie podľa smernice Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (1), a so zreteľom na právne predpisy o uvádzaní určitých látok na trh a ich používaní, napríklad smernice 76/769/EHS alebo 2002/95/ES, |
| --- | --- |

d)

použitie látok klasifikovaných ako zdraviu nebezpečné a/alebo nebezpečné pre životné prostredie podľa smernice Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (1), a so zreteľom na právne predpisy o uvádzaní určitých látok na trh a ich používaní, napríklad smernice 76/769/EHS alebo 2002/95/ES,

| e) | množstvo a povaha spotrebného materiálu potrebného na správne používanie a údržbu, |
| --- | --- |

e)

množstvo a povaha spotrebného materiálu potrebného na správne používanie a údržbu,

| f) | jednoduchosť opätovného použitia a recyklácie vyjadrená: počtom použitých materiálov a súčiastok, použitím štandardných súčiastok, časom potrebným na demontáž, zložitosťou nástrojov potrebných na demontáž, použitím noriem kódovania súčiastok a materiálov na účely zistenia súčiastok a materiálov vhodných na opätovné použitie a recykláciu (vrátane označenia plastových dielov o súlade s normami ISO), použitím ľahko recyklovateľných materiálov, jednoduchým prístupom k cenným a ostatným recyklovateľným súčiastkam a materiálom, jednoduchým prístupom k súčiastkam a materiálom obsahujúcim nebezpečné látky, |
| --- | --- |

f)

jednoduchosť opätovného použitia a recyklácie vyjadrená: počtom použitých materiálov a súčiastok, použitím štandardných súčiastok, časom potrebným na demontáž, zložitosťou nástrojov potrebných na demontáž, použitím noriem kódovania súčiastok a materiálov na účely zistenia súčiastok a materiálov vhodných na opätovné použitie a recykláciu (vrátane označenia plastových dielov o súlade s normami ISO), použitím ľahko recyklovateľných materiálov, jednoduchým prístupom k cenným a ostatným recyklovateľným súčiastkam a materiálom, jednoduchým prístupom k súčiastkam a materiálom obsahujúcim nebezpečné látky,

| g) | začlenenie použitých súčiastok, |
| --- | --- |

g)

začlenenie použitých súčiastok,

| h) | vyhýbanie sa technickým riešeniam, ktoré sú nepriaznivé pre opätovné použitie a recykláciu súčiastok a celých spotrebičov, |
| --- | --- |

h)

vyhýbanie sa technickým riešeniam, ktoré sú nepriaznivé pre opätovné použitie a recykláciu súčiastok a celých spotrebičov,

| i) | predĺženie životnosti vyjadrené: minimálnou zaručenou životnosťou, minimálnou dobou dostupnosti náhradných dielov, modularitou, aktualizovateľnosťou, opraviteľnosťou, |
| --- | --- |

i)

predĺženie životnosti vyjadrené: minimálnou zaručenou životnosťou, minimálnou dobou dostupnosti náhradných dielov, modularitou, aktualizovateľnosťou, opraviteľnosťou,

| j) | množstvo vznikajúceho odpadu a množstvo vznikajúceho nebezpečného odpadu, |
| --- | --- |

j)

množstvo vznikajúceho odpadu a množstvo vznikajúceho nebezpečného odpadu,

| k) | emisie do ovzdušia (skleníkové plyny, okysličujúce prostriedky, prchavé organické zlúčeniny, látky spôsobujúce stenčovanie ozónovej vrstvy, perzistentné organické znečisťujúce látky, ťažké kovy, jemné čiastočky a suspenzované čiastočky) bez toho, aby tým bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES zo 16. decembra 1997 o aproximácii zákonov členských štátov o opatreniach voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (2), |
| --- | --- |

k)

emisie do ovzdušia (skleníkové plyny, okysličujúce prostriedky, prchavé organické zlúčeniny, látky spôsobujúce stenčovanie ozónovej vrstvy, perzistentné organické znečisťujúce látky, ťažké kovy, jemné čiastočky a suspenzované čiastočky) bez toho, aby tým bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES zo 16. decembra 1997 o aproximácii zákonov členských štátov o opatreniach voči emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo spaľovacích motorov inštalovaných v necestných pojazdných strojoch (2),

| l) | emisie do vody (ťažké kovy, látky s nežiaducim účinkom na kyslíkovú rovnováhu, perzistentné organické znečisťujúce látky), |
| --- | --- |

l)

emisie do vody (ťažké kovy, látky s nežiaducim účinkom na kyslíkovú rovnováhu, perzistentné organické znečisťujúce látky),

| m) | emisie do pôdy (najmä priesaky a úniky nebezpečných látok počas fázy používania výrobku a možnosť vytečenia pri jeho zneškodňovaní ako odpadu). |
| --- | --- |

m)

emisie do pôdy (najmä priesaky a úniky nebezpečných látok počas fázy používania výrobku a možnosť vytečenia pri jeho zneškodňovaní ako odpadu).

Časť 2 Požiadavky vzťahujúce sa na poskytovanie informácií

Vykonávacie opatrenia môžu vyžadovať, aby výrobca poskytol informácie, ktoré môžu ovplyvňovať spôsob zaobchádzania, používania alebo recyklácie výrobkov využívajúcich energiu inými stranami ako výrobcom. Tieto informácie môžu podľa potreby zahŕňať:

| — | informácie od projektanta týkajúce sa výrobného procesu, |
| --- | --- |

—

informácie od projektanta týkajúce sa výrobného procesu,

| — | informácie pre spotrebiteľov o dôležitých environmentálnych charakteristikách a vlastnostiach výrobku, ktoré sa priložia k výrobku pri uvedení na trh, aby spotrebitelia mohli porovnať tieto aspekty výrobkov, |
| --- | --- |

—

informácie pre spotrebiteľov o dôležitých environmentálnych charakteristikách a vlastnostiach výrobku, ktoré sa priložia k výrobku pri uvedení na trh, aby spotrebitelia mohli porovnať tieto aspekty výrobkov,

| — | informácie pre spotrebiteľov o spôsobe inštalácie, používania a údržby výrobku s cieľom minimalizovať jeho vplyv na životné prostredie a zabezpečiť optimálnu životnosť, ako aj o spôsobe vrátenia výrobku po konci doby jeho používania a podľa potreby aj informácie o dobe, po ktorú sú k dispozícii náhradné diely a možnosti aktualizácie výrobkov, |
| --- | --- |

—

informácie pre spotrebiteľov o spôsobe inštalácie, používania a údržby výrobku s cieľom minimalizovať jeho vplyv na životné prostredie a zabezpečiť optimálnu životnosť, ako aj o spôsobe vrátenia výrobku po konci doby jeho používania a podľa potreby aj informácie o dobe, po ktorú sú k dispozícii náhradné diely a možnosti aktualizácie výrobkov,

| — | informácie pre zariadenia zaoberajúce sa demontážou, recykláciou alebo zneškodnením po uplynutí životného cyklu. |
| --- | --- |

—

informácie pre zariadenia zaoberajúce sa demontážou, recykláciou alebo zneškodnením po uplynutí životného cyklu.

Ak je to možné, informácie by sa mali uviesť na výrobku.

Tieto informácie zohľadnia povinnosti vyplývajúce z právnych predpisov Spoločenstva, napríklad zo smernice 2002/96/ES.

Časť 3 Požiadavky na výrobcu

| 1. | Vo vzťahu k tým environmentálnym aspektom, ktoré vykonávacie opatrenie označuje za aspekty, ktoré možno vo veľkej miere ovplyvniť navrhovaním výrobku, sa od výrobcov výrobkov využívajúcich energiu vyžaduje, aby vykonávali posudzovanie modelu výrobku využívajúceho energiu počas celého jeho životného cyklu na základe reálneho predpokladu obvyklých podmienok a účelov použitia. Ďalšie environmentálne aspekty možno skúmať na základe dobrovoľnosti.
  Na základe tohto posúdenia vyhotovia výrobcovia ekologický profil výrobku. Vychádza z charakteristiky výrobku týkajúcej sa životného prostredia a zo vstupov alebo výstupov počas životného cyklu výrobku vyjadrených v merateľných fyzických veličinách. |
| --- | --- |

1.

Vo vzťahu k tým environmentálnym aspektom, ktoré vykonávacie opatrenie označuje za aspekty, ktoré možno vo veľkej miere ovplyvniť navrhovaním výrobku, sa od výrobcov výrobkov využívajúcich energiu vyžaduje, aby vykonávali posudzovanie modelu výrobku využívajúceho energiu počas celého jeho životného cyklu na základe reálneho predpokladu obvyklých podmienok a účelov použitia. Ďalšie environmentálne aspekty možno skúmať na základe dobrovoľnosti.

Na základe tohto posúdenia vyhotovia výrobcovia ekologický profil výrobku. Vychádza z charakteristiky výrobku týkajúcej sa životného prostredia a zo vstupov alebo výstupov počas životného cyklu výrobku vyjadrených v merateľných fyzických veličinách.

| 2. | Výrobcovia použijú toto posúdenie na vyhodnotenie alternatívnych konštrukčných riešení a dosiahnutých environmentálnych vlastností výrobku v porovnaní s referenčnými hodnotami.
  Referenčné hodnoty určí Komisia vo vykonávacom opatrení na základe informácií získaných počas prípravy opatrenia.
  Výber konkrétneho konštrukčného riešenia dosiahne primeranú rovnováhu medzi rôznymi environmentálnymi aspektmi a medzi environmentálnymi aspektmi a inými relevantnými hľadiskami, napríklad bezpečnosťou a ochranou zdravia, technickými požiadavkami na funkčnosť, kvalitou a výkonom a ekonomickými aspektmi vrátane výrobných nákladov a predajnosti, pričom musí byť dodržaný súlad s príslušnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

2.

Výrobcovia použijú toto posúdenie na vyhodnotenie alternatívnych konštrukčných riešení a dosiahnutých environmentálnych vlastností výrobku v porovnaní s referenčnými hodnotami.

Referenčné hodnoty určí Komisia vo vykonávacom opatrení na základe informácií získaných počas prípravy opatrenia.

Výber konkrétneho konštrukčného riešenia dosiahne primeranú rovnováhu medzi rôznymi environmentálnymi aspektmi a medzi environmentálnymi aspektmi a inými relevantnými hľadiskami, napríklad bezpečnosťou a ochranou zdravia, technickými požiadavkami na funkčnosť, kvalitou a výkonom a ekonomickými aspektmi vrátane výrobných nákladov a predajnosti, pričom musí byť dodržaný súlad s príslušnými právnymi predpismi.

---

(1)  Ú. v. ES  196, 16.8.1967, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2004/73/ES (Ú. v. EÚ L 152, 30.4.2004, s. 1).

(2)  Ú. v. ES L 59, 27.2.1998, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/26/ES (Ú. v. EÚ L 146, 30.4.2004, s. 1).

---

PRÍLOHA II

Metóda určovania špecifických požiadaviek na ekodizajn

(podľa článku 15)

Cieľom špecifických požiadaviek na ekodizajn je zlepšiť vybraný environmentálny aspekt výrobku. Môžu byť vo forme požiadaviek na zníženú spotrebu konkrétneho zdroja, podľa potreby napríklad limit čerpania zdroja v rôznych fázach životného cyklu výrobku využívajúceho energiu (napr. limit na spotrebu vody vo fáze používania alebo množstva konkrétneho materiálu zabudovaného do výrobku alebo požiadavka na minimálne množstvá recyklovaného materiálu).

Pri príprave vykonávacích opatrení upravujúcich špecifické požiadavky na ekodizajn podľa článku 15 Komisia podľa vhodnosti určí pre výrobky využívajúce energiu, na ktoré sa vzťahuje vykonávacie opatrenie, príslušné parametre ekodizajnu spomedzi tých, ktoré sú uvedené v prílohe I časti 1, a v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 2 úroveň týchto požiadaviek:

| 1. | Pri technickej, environmentálnej a ekonomickej analýze sa vyberie istý počet reprezentatívnych modelov predmetných výrobkov využívajúcich energiu na trhu a zistia sa technické možnosti zlepšenia environmentálnych vlastností výrobku, pričom sa zohľadní ekonomická únosnosť možností a zabráni sa výraznej strate výkonu alebo užitočnosti pre spotrebiteľa.
  Pri posudzovaných environmentálnych aspektoch sa zistí technická, environmentálna a ekonomická analýza a určia sa výrobky a technológie s najlepším výkonom dostupné na trhu.
  Počas analýzy, ako aj pri stanovení požiadaviek, treba vziať do úvahy výkon výrobkov dostupných na medzinárodných trhoch a hodnoty stanovené v právnych predpisoch iných krajín.
  Na základe tejto analýzy a pri zohľadnení ekonomickej a technickej uskutočniteľnosti, ako aj potenciálu pre zlepšenie sa prijmú konkrétne opatrenia s cieľom minimalizovať vplyv výrobku na životné prostredie.
  V súvislosti s energetickou spotrebou pri používaní sa stanoví úroveň energetickej účinnosti alebo spotreby tak, aby boli náklady počas životného cyklu reprezentatívnych modelov výrobkov využívajúcich energiu pre koncových užívateľov minimálne vzhľadom na vplyvy na iné environmentálne aspekty. Metóda analýzy nákladov počas životného cyklu využíva skutočnú diskontnú sadzbu na základe údajov poskytnutých Európskou centrálnou bankou a reálnu životnosť výrobkov využívajúcich energiu; vychádza zo súčtu zmien kúpnej ceny (následkom zmien priemyselných nákladov) a prevádzkových nákladov, ktoré vyplývajú z rôznych úrovní možností technického vylepšenia, znižované počas životnosti predmetných reprezentatívnych modelov výrobkov využívajúcich energiu. Prevádzkové výdavky pokrývajú predovšetkým spotrebu energie a dodatočné výdavky na iné zdroje (napríklad vodu alebo čistiaci prostriedok).
  Analýza citlivosti týkajúca sa príslušných faktorov (napríklad ceny energie alebo iného zdroja, nákladov na suroviny alebo výrobných nákladov, diskontných sadzieb) a podľa potreby aj externých environmentálnych nákladov, vrátane emisií skleníkových plynov, ktorým sa dá vyhnúť, sa vykonáva s cieľom zistiť, či došlo k výrazným zmenám a či sú celkové závery spoľahlivé. Požiadavka sa upraví zodpovedajúcim spôsobom.
  Podobný postup by bolo možné uplatniť aj pre iné zdroje, napríklad vodu. |
| --- | --- |

1.

Pri technickej, environmentálnej a ekonomickej analýze sa vyberie istý počet reprezentatívnych modelov predmetných výrobkov využívajúcich energiu na trhu a zistia sa technické možnosti zlepšenia environmentálnych vlastností výrobku, pričom sa zohľadní ekonomická únosnosť možností a zabráni sa výraznej strate výkonu alebo užitočnosti pre spotrebiteľa.

Pri posudzovaných environmentálnych aspektoch sa zistí technická, environmentálna a ekonomická analýza a určia sa výrobky a technológie s najlepším výkonom dostupné na trhu.

Počas analýzy, ako aj pri stanovení požiadaviek, treba vziať do úvahy výkon výrobkov dostupných na medzinárodných trhoch a hodnoty stanovené v právnych predpisoch iných krajín.

Na základe tejto analýzy a pri zohľadnení ekonomickej a technickej uskutočniteľnosti, ako aj potenciálu pre zlepšenie sa prijmú konkrétne opatrenia s cieľom minimalizovať vplyv výrobku na životné prostredie.

V súvislosti s energetickou spotrebou pri používaní sa stanoví úroveň energetickej účinnosti alebo spotreby tak, aby boli náklady počas životného cyklu reprezentatívnych modelov výrobkov využívajúcich energiu pre koncových užívateľov minimálne vzhľadom na vplyvy na iné environmentálne aspekty. Metóda analýzy nákladov počas životného cyklu využíva skutočnú diskontnú sadzbu na základe údajov poskytnutých Európskou centrálnou bankou a reálnu životnosť výrobkov využívajúcich energiu; vychádza zo súčtu zmien kúpnej ceny (následkom zmien priemyselných nákladov) a prevádzkových nákladov, ktoré vyplývajú z rôznych úrovní možností technického vylepšenia, znižované počas životnosti predmetných reprezentatívnych modelov výrobkov využívajúcich energiu. Prevádzkové výdavky pokrývajú predovšetkým spotrebu energie a dodatočné výdavky na iné zdroje (napríklad vodu alebo čistiaci prostriedok).

Analýza citlivosti týkajúca sa príslušných faktorov (napríklad ceny energie alebo iného zdroja, nákladov na suroviny alebo výrobných nákladov, diskontných sadzieb) a podľa potreby aj externých environmentálnych nákladov, vrátane emisií skleníkových plynov, ktorým sa dá vyhnúť, sa vykonáva s cieľom zistiť, či došlo k výrazným zmenám a či sú celkové závery spoľahlivé. Požiadavka sa upraví zodpovedajúcim spôsobom.

Podobný postup by bolo možné uplatniť aj pre iné zdroje, napríklad vodu.

| 2. | Pri vytváraní technických, environmentálnych a ekonomických analýz možno použiť informácie dostupné v rámci iných aktivít Spoločenstva.
  To platí aj pre informácie z existujúcich programov uplatňovaných v iných častiach sveta pre stanovenie špecifickej požiadavky na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu, ktoré sú predmetom obchodu s hospodárskymi partnermi EÚ. |
| --- | --- |

2.

Pri vytváraní technických, environmentálnych a ekonomických analýz možno použiť informácie dostupné v rámci iných aktivít Spoločenstva.

To platí aj pre informácie z existujúcich programov uplatňovaných v iných častiach sveta pre stanovenie špecifickej požiadavky na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu, ktoré sú predmetom obchodu s hospodárskymi partnermi EÚ.

| 3. | Dátum nadobudnutia účinnosti požiadavky zohľadňuje cyklus potrebný na zmenu projektovania predmetného výrobku. |
| --- | --- |

3.

Dátum nadobudnutia účinnosti požiadavky zohľadňuje cyklus potrebný na zmenu projektovania predmetného výrobku.

---

PRÍLOHA III

Označenie CE

(podľa článku 5 ods. 2)

Image

Označenie CE musí mať výšku najmenej 5 mm. Ak sa označenie CE zmenšuje alebo zväčšuje, musia byť dodržané proporcie znázornené na uvedenom nákrese s mriežkou.

Označenie CE sa musí umiestniť na výrobok využívajúci energiu. Pokiaľ to nie je možné, musí sa umiestniť na obale a uviesť v sprievodnej dokumentácii.

---

PRÍLOHA IV

Vnútorná kontrola návrhu

(podľa článku 8)

| 1. | Táto príloha opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca, ktorý plní povinnosti ustanovené v bode 2 tejto prílohy, zabezpečuje a vyhlasuje, že výrobok využívajúci energiu spĺňa príslušné požiadavky platného vykonávacieho opatrenia. Vyhlásenie o zhode sa môže týkať jedného alebo viacerých výrobkov a musí byť uchovávané výrobcom. |
| --- | --- |

1.

Táto príloha opisuje postup, ktorým výrobca alebo jeho splnomocnený zástupca, ktorý plní povinnosti ustanovené v bode 2 tejto prílohy, zabezpečuje a vyhlasuje, že výrobok využívajúci energiu spĺňa príslušné požiadavky platného vykonávacieho opatrenia. Vyhlásenie o zhode sa môže týkať jedného alebo viacerých výrobkov a musí byť uchovávané výrobcom.

| 2. | Spis s technickou dokumentáciou, ktorý umožňuje posúdenie zhody výrobku využívajúceho energiu s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia, vyhotovuje výrobca.
  Dokumentácia uvádza najmä:






  a) | všeobecný opis výrobku využívajúceho energiu a jeho plánované použitie, |
| --- | --- | --- |

2.

Spis s technickou dokumentáciou, ktorý umožňuje posúdenie zhody výrobku využívajúceho energiu s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia, vyhotovuje výrobca.

Dokumentácia uvádza najmä:

a)

všeobecný opis výrobku využívajúceho energiu a jeho plánované použitie,

| b) | výsledky relevantných štúdií environmentálneho posúdenia vykonané výrobcom a/alebo odkazy na literatúru o environmentálnom posúdení alebo prípadové štúdie, ktoré výrobca používa pri hodnotení, dokumentovaní a určovaní konštrukčných riešení výrobku, |
| --- | --- |

b)

výsledky relevantných štúdií environmentálneho posúdenia vykonané výrobcom a/alebo odkazy na literatúru o environmentálnom posúdení alebo prípadové štúdie, ktoré výrobca používa pri hodnotení, dokumentovaní a určovaní konštrukčných riešení výrobku,

| c) | ekologický profil, ak ho vyžaduje vykonávacie opatrenie, |
| --- | --- |

c)

ekologický profil, ak ho vyžaduje vykonávacie opatrenie,

| d) | prvky konštrukčnej špecifikácie výrobku týkajúce sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku, |
| --- | --- |

d)

prvky konštrukčnej špecifikácie výrobku týkajúce sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku,

| e) | zoznam príslušných noriem uvedených v článku 10, aplikovaných vcelku alebo čiastočne, a opis prijatých riešení pre splnenie požiadaviek platného vykonávacieho opatrenia v prípadoch, keď sa neuplatnili normy uvedené v článku 10, alebo keď sa tieto normy nevzťahujú na úplne všetky požiadavky platného vykonávacieho opatrenia, |
| --- | --- |

e)

zoznam príslušných noriem uvedených v článku 10, aplikovaných vcelku alebo čiastočne, a opis prijatých riešení pre splnenie požiadaviek platného vykonávacieho opatrenia v prípadoch, keď sa neuplatnili normy uvedené v článku 10, alebo keď sa tieto normy nevzťahujú na úplne všetky požiadavky platného vykonávacieho opatrenia,

| f) | kópie informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku, ktoré sa poskytujú v súlade s požiadavkami špecifikovanými v prílohe I časti 2, |
| --- | --- |

f)

kópie informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku, ktoré sa poskytujú v súlade s požiadavkami špecifikovanými v prílohe I časti 2,

| g) | výsledky vykonaných meraní požiadaviek na ekodizajn vrátane podrobností o zhode týchto meraní v porovnaní s požiadavkami na ekodizajn ustanovenými v platnom vykonávacom opatrení. |
| --- | --- |

g)

výsledky vykonaných meraní požiadaviek na ekodizajn vrátane podrobností o zhode týchto meraní v porovnaní s požiadavkami na ekodizajn ustanovenými v platnom vykonávacom opatrení.

| 3. | Výrobca musí prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečil, že výrobok sa bude vyrábať v súlade s konštrukčnými špecifikáciami uvedenými v odseku 2 a s požiadavkami opatrenia, ktoré sa na ne vzťahuje. |
| --- | --- |

3.

Výrobca musí prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečil, že výrobok sa bude vyrábať v súlade s konštrukčnými špecifikáciami uvedenými v odseku 2 a s požiadavkami opatrenia, ktoré sa na ne vzťahuje.

---

PRÍLOHA V

Systém riadenia pre posudzovanie zhody

(podľa článku 8)

| 1. | Táto príloha opisuje postup, ktorým výrobca, ktorý plní povinnosti vyplývajúce z bodu 2 tejto prílohy, zabezpečuje a vyhlasuje, že výrobok využívajúci energiu spĺňa požiadavky platného vykonávacieho opatrenia. Vyhlásenie o zhode sa môže týkať jedného alebo viacerých výrobkov a musí byť uchovávané výrobcom. |
| --- | --- |

1.

Táto príloha opisuje postup, ktorým výrobca, ktorý plní povinnosti vyplývajúce z bodu 2 tejto prílohy, zabezpečuje a vyhlasuje, že výrobok využívajúci energiu spĺňa požiadavky platného vykonávacieho opatrenia. Vyhlásenie o zhode sa môže týkať jedného alebo viacerých výrobkov a musí byť uchovávané výrobcom.

| 2. | Systém riadenia sa môže použiť na posúdenie zhody výrobku využívajúceho energiu, ak výrobca vykoná environmentálne prvky uvedené v bode 3 tejto prílohy. |
| --- | --- |

2.

Systém riadenia sa môže použiť na posúdenie zhody výrobku využívajúceho energiu, ak výrobca vykoná environmentálne prvky uvedené v bode 3 tejto prílohy.

| 3. | Environmentálne prvky systému riadenia
  Tento bod určuje prvky systému riadenia a postupy, pomocou ktorých môže výrobca preukázať, že výrobok využívajúci energiu spĺňa požiadavky platného vykonávacieho opatrenia. |
| --- | --- |

3.

Environmentálne prvky systému riadenia

Tento bod určuje prvky systému riadenia a postupy, pomocou ktorých môže výrobca preukázať, že výrobok využívajúci energiu spĺňa požiadavky platného vykonávacieho opatrenia.

| 3.1. | Politika environmentálnych vlastností výrobku
  Výrobca musí byť schopný preukázať zhodu s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia. Výrobca musí byť schopný poskytnúť aj rámec pre stanovenie a preskúmanie cieľov a ukazovateľov environmentálnych vlastností výrobku na účely zlepšenia celkových environmentálnych vlastností výrobku.
  Všetky opatrenia prijaté výrobcom na účely zlepšenia celkových environmentálnych vlastností a vytvorenia ekologického profilu výrobku využívajúceho energiu, pokiaľ to vyžaduje vykonávacie opatrenie, prostredníctvom projektovania a výroby sa musia systematicky a riadne dokumentovať formou písomných postupov a pokynov.
  Tieto postupy a pokyny musia obsahovať najmä primeraný opis:






  — | zoznamu dokumentov, ktoré musia byť vypracované na účely preukázania zhody výrobku využívajúceho energiu a — ak sú relevantné — musia byť sprístupnené, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Politika environmentálnych vlastností výrobku

Výrobca musí byť schopný preukázať zhodu s požiadavkami platného vykonávacieho opatrenia. Výrobca musí byť schopný poskytnúť aj rámec pre stanovenie a preskúmanie cieľov a ukazovateľov environmentálnych vlastností výrobku na účely zlepšenia celkových environmentálnych vlastností výrobku.

Všetky opatrenia prijaté výrobcom na účely zlepšenia celkových environmentálnych vlastností a vytvorenia ekologického profilu výrobku využívajúceho energiu, pokiaľ to vyžaduje vykonávacie opatrenie, prostredníctvom projektovania a výroby sa musia systematicky a riadne dokumentovať formou písomných postupov a pokynov.

Tieto postupy a pokyny musia obsahovať najmä primeraný opis:

—

zoznamu dokumentov, ktoré musia byť vypracované na účely preukázania zhody výrobku využívajúceho energiu a — ak sú relevantné — musia byť sprístupnené,

| — | cieľov a ukazovateľov environmentálnych vlastností výrobku a organizačnej štruktúry, povinností, právomocí vedenia a pridelenia prostriedkov na ich realizáciu a udržanie, |
| --- | --- |

—

cieľov a ukazovateľov environmentálnych vlastností výrobku a organizačnej štruktúry, povinností, právomocí vedenia a pridelenia prostriedkov na ich realizáciu a udržanie,

| — | kontrol a skúšok vykonávaných po výrobe s cieľom overiť vlastnosti výrobku v porovnaní s ukazovateľmi environmentálnych vlastností, |
| --- | --- |

—

kontrol a skúšok vykonávaných po výrobe s cieľom overiť vlastnosti výrobku v porovnaní s ukazovateľmi environmentálnych vlastností,

| — | postupov pre kontrolu požadovanej dokumentácie a zabezpečenie jej aktuálnosti, |
| --- | --- |

—

postupov pre kontrolu požadovanej dokumentácie a zabezpečenie jej aktuálnosti,

| — | spôsobu overenia vykonávania a účinnosti environmentálnych prvkov systému riadenia. |
| --- | --- |

—

spôsobu overenia vykonávania a účinnosti environmentálnych prvkov systému riadenia.

| 3.2. | Plánovanie
  Výrobca vytvorí a udržiava






  a) | postupy potrebné na vytvorenie ekologického profilu výrobku, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Plánovanie

Výrobca vytvorí a udržiava

a)

postupy potrebné na vytvorenie ekologického profilu výrobku,

| b) | ciele a ukazovatele environmentálnych vlastností výrobku zohľadňujúce technologické možnosti so zreteľom na technické a ekonomické požiadavky, |
| --- | --- |

b)

ciele a ukazovatele environmentálnych vlastností výrobku zohľadňujúce technologické možnosti so zreteľom na technické a ekonomické požiadavky,

| c) | program dosiahnutia týchto cieľov. |
| --- | --- |

c)

program dosiahnutia týchto cieľov.

| 3.3. | Vykonávanie a dokumentácia |
| --- | --- |

3.3.

Vykonávanie a dokumentácia

| 3.3.1. | Dokumentácia týkajúca sa systému riadenia by mala uvádzať najmä:






  a) | povinnosti a právomoci sa vymedzia a zdokumentujú s cieľom zabezpečiť účinné environmentálne vlastnosti výrobku a podávanie správ o jeho prevádzke na účely preskúmania a zlepšovania, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Dokumentácia týkajúca sa systému riadenia by mala uvádzať najmä:

a)

povinnosti a právomoci sa vymedzia a zdokumentujú s cieľom zabezpečiť účinné environmentálne vlastnosti výrobku a podávanie správ o jeho prevádzke na účely preskúmania a zlepšovania,

| b) | vyhotovia sa dokumenty označujúce metódy kontroly a overovania návrhu a postupy a systematické opatrenia použité pri projektovaní výrobku, |
| --- | --- |

b)

vyhotovia sa dokumenty označujúce metódy kontroly a overovania návrhu a postupy a systematické opatrenia použité pri projektovaní výrobku,

| c) | výrobca vyhotoví a udržiava informácie, ktoré opisujú ústredné environmentálne prvky systému riadenia a postupy pre kontrolu všetkých vyžadovaných dokumentov. |
| --- | --- |

c)

výrobca vyhotoví a udržiava informácie, ktoré opisujú ústredné environmentálne prvky systému riadenia a postupy pre kontrolu všetkých vyžadovaných dokumentov.

| 3.3.2. | Dokumentácia týkajúca sa výrobku využívajúceho energiu uvádza najmä:






  a) | všeobecný opis výrobku využívajúceho energiu a jeho plánovaného použitia, |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Dokumentácia týkajúca sa výrobku využívajúceho energiu uvádza najmä:

a)

všeobecný opis výrobku využívajúceho energiu a jeho plánovaného použitia,

| b) | výsledky relevantných štúdií environmentálneho posudzovania vykonané výrobcom a/alebo odkazy na literatúru o environmentálnom posudzovaní alebo prípadové štúdie, ktoré výrobca používa pri hodnotení, dokumentovaní a určovaní konštrukčných riešení výrobku, |
| --- | --- |

b)

výsledky relevantných štúdií environmentálneho posudzovania vykonané výrobcom a/alebo odkazy na literatúru o environmentálnom posudzovaní alebo prípadové štúdie, ktoré výrobca používa pri hodnotení, dokumentovaní a určovaní konštrukčných riešení výrobku,

| c) | ekologický profil, ak ho vyžaduje vykonávacie opatrenie, |
| --- | --- |

c)

ekologický profil, ak ho vyžaduje vykonávacie opatrenie,

| d) | dokumenty opisujúce výsledky vykonaných meraní súladu s požiadavkami na ekodizajn vrátane podrobností o zhode týchto meraní v porovnaní s požiadavkami na ekodizajn ustanovenými v platnom vykonávacom opatrení, |
| --- | --- |

d)

dokumenty opisujúce výsledky vykonaných meraní súladu s požiadavkami na ekodizajn vrátane podrobností o zhode týchto meraní v porovnaní s požiadavkami na ekodizajn ustanovenými v platnom vykonávacom opatrení,

| e) | výrobca vyhotoví špecifikácie, ktoré uvádzajú najmä použité normy, a ak sa nepoužijú normy uvedené v článku 10 alebo ak sa tieto normy nevzťahujú na úplne všetky požiadavky príslušného vykonávacieho opatrenia, tak prostriedky použité na zabezpečenie zhody, |
| --- | --- |

e)

výrobca vyhotoví špecifikácie, ktoré uvádzajú najmä použité normy, a ak sa nepoužijú normy uvedené v článku 10 alebo ak sa tieto normy nevzťahujú na úplne všetky požiadavky príslušného vykonávacieho opatrenia, tak prostriedky použité na zabezpečenie zhody,

| f) | kópia informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku, ktoré sa poskytujú v súlade s požiadavkami špecifikovanými v prílohe I časti 2. |
| --- | --- |

f)

kópia informácií týkajúcich sa environmentálnych aspektov projektovania výrobku, ktoré sa poskytujú v súlade s požiadavkami špecifikovanými v prílohe I časti 2.

| 3.4. | Kontrola a nápravné opatrenia






  a) | výrobca musí prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečil, že výrobok využívajúci energiu sa vyrába v súlade so špecifikáciami projektovania a s požiadavkami vykonávacieho opatrenia, ktoré sa naň vzťahuje, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Kontrola a nápravné opatrenia

a)

výrobca musí prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečil, že výrobok využívajúci energiu sa vyrába v súlade so špecifikáciami projektovania a s požiadavkami vykonávacieho opatrenia, ktoré sa naň vzťahuje,

| b) | výrobca vyhotoví a udržiava postupy na preskúmanie a postupy pri nezhode a do zdokumentovaných postupov začlení zmeny vyplývajúce z nápravného opatrenia, |
| --- | --- |

b)

výrobca vyhotoví a udržiava postupy na preskúmanie a postupy pri nezhode a do zdokumentovaných postupov začlení zmeny vyplývajúce z nápravného opatrenia,

| c) | výrobca najmenej raz za tri roky vykoná úplný vnútorný audit systému riadenia so zreteľom na jeho environmentálne prvky. |
| --- | --- |

c)

výrobca najmenej raz za tri roky vykoná úplný vnútorný audit systému riadenia so zreteľom na jeho environmentálne prvky.

---

PRÍLOHA VI

Vyhlásenie o zhode

(podľa článku 5 ods. 3)

Vyhlásenie o zhode ES musí obsahovať tieto prvky:

| 1. | meno/názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu, |
| --- | --- |

1.

meno/názov a adresu výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu,

| 2. | opis modelu postačujúci na jednoznačnú identifikáciu, |
| --- | --- |

2.

opis modelu postačujúci na jednoznačnú identifikáciu,

| 3. | ak je to vhodné, odkazy na použité harmonizované normy, |
| --- | --- |

3.

ak je to vhodné, odkazy na použité harmonizované normy,

| 4. | ak je to vhodné, aj iné použité technické normy a špecifikácie, |
| --- | --- |

4.

ak je to vhodné, aj iné použité technické normy a špecifikácie,

| 5. | ak je to vhodné, odkaz na iné uplatnené právne predpisy Spoločenstva ustanovujúce umiestňovanie označenia CE, |
| --- | --- |

5.

ak je to vhodné, odkaz na iné uplatnené právne predpisy Spoločenstva ustanovujúce umiestňovanie označenia CE,

| 6. | označenie a podpis osoby oprávnenej zaväzovať výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu. |
| --- | --- |

6.

označenie a podpis osoby oprávnenej zaväzovať výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu.

---

PRÍLOHA VII

Obsah vykonávacích opatrení

(podľa článku 15 ods. 8)

Vykonávacie opatrenie uvádza najmä:

| 1. | presnú definíciu typu (typov) výrobku využívajúceho (výrobkov využívajúcich) energiu, na ktorý (ktoré) sa vzťahuje, |
| --- | --- |

1.

presnú definíciu typu (typov) výrobku využívajúceho (výrobkov využívajúcich) energiu, na ktorý (ktoré) sa vzťahuje,

| 2. | požiadavku (požiadavky) na ekodizajn výrobku využívajúceho (výrobkov využívajúcich) energiu, na ktorý (ktoré) sa vzťahuje, dátum (dátumy) vykonania, fázové alebo prechodné opatrenia alebo obdobia,






  — | v prípade všeobecnej požiadavky (všeobecných požiadaviek) na ekodizajn, príslušné fázy a aspekty spomedzi tých, ktoré sú uvedené v prílohe I bodoch 1.1 a 1.2, sprevádzané príkladmi parametrov vybranými spomedzi tých, ktoré sú uvedené v prílohe I časti 1.3 ako usmernenie pri hodnotení vylepšenia vzhľadom na zistené environmentálne aspekty, |
| --- | --- | --- |

2.

požiadavku (požiadavky) na ekodizajn výrobku využívajúceho (výrobkov využívajúcich) energiu, na ktorý (ktoré) sa vzťahuje, dátum (dátumy) vykonania, fázové alebo prechodné opatrenia alebo obdobia,

—

v prípade všeobecnej požiadavky (všeobecných požiadaviek) na ekodizajn, príslušné fázy a aspekty spomedzi tých, ktoré sú uvedené v prílohe I bodoch 1.1 a 1.2, sprevádzané príkladmi parametrov vybranými spomedzi tých, ktoré sú uvedené v prílohe I časti 1.3 ako usmernenie pri hodnotení vylepšenia vzhľadom na zistené environmentálne aspekty,

| — | v prípade špecifickej požiadavky (špecifických požiadaviek) na ekodizajn, jej (ich) úroveň (úrovne), |
| --- | --- |

—

v prípade špecifickej požiadavky (špecifických požiadaviek) na ekodizajn, jej (ich) úroveň (úrovne),

| 3. | parametre ekodizajnu uvedené v prílohe I časti 1, pre ktoré nie je potrebná žiadna požiadavka na ekodizajn, |
| --- | --- |

3.

parametre ekodizajnu uvedené v prílohe I časti 1, pre ktoré nie je potrebná žiadna požiadavka na ekodizajn,

| 4. | požiadavky na inštaláciu výrobku využívajúceho energiu, keď má priamu súvislosť s jeho environmentálnymi vlastnosťami, |
| --- | --- |

4.

požiadavky na inštaláciu výrobku využívajúceho energiu, keď má priamu súvislosť s jeho environmentálnymi vlastnosťami,

| 5. | normy merania a/alebo metódy merania, ktoré sa majú použiť; podľa možností sa použijú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

5.

normy merania a/alebo metódy merania, ktoré sa majú použiť; podľa možností sa použijú harmonizované normy, ktorých referenčné čísla boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie,

| 6. | podrobnosti o posudzovaní zhody v zmysle smernice 93/465/EHS,






  — | ak sa použitý modul (použité moduly) odlišuje (odlišujú) od modulu A; faktory vedúce k výberu konkrétneho postupu, |
| --- | --- | --- |

6.

podrobnosti o posudzovaní zhody v zmysle smernice 93/465/EHS,

—

ak sa použitý modul (použité moduly) odlišuje (odlišujú) od modulu A; faktory vedúce k výberu konkrétneho postupu,

| — | podľa potreby príslušné kritériá schválenia a/alebo certifikácie tretích strán, |
| --- | --- |

—

podľa potreby príslušné kritériá schválenia a/alebo certifikácie tretích strán,

v prípade ustanovenia rôznych modulov v iných požiadavkách CE pre ten istý výrobok využívajúci energiu, platí pre predmetnú požiadavku modul vymedzený vo vykonávacom opatrení,

| 7. | požiadavky na informácie, ktoré majú poskytovať výrobcovia, najmä o prvkoch technickej dokumentácie, ktoré sú potrebné na uľahčenie zisťovania zhody výrobku využívajúceho energiu s vykonávacím opatrením, |
| --- | --- |

7.

požiadavky na informácie, ktoré majú poskytovať výrobcovia, najmä o prvkoch technickej dokumentácie, ktoré sú potrebné na uľahčenie zisťovania zhody výrobku využívajúceho energiu s vykonávacím opatrením,

| 8. | trvanie prechodného obdobia, počas ktorého musia členské štáty na svojom území povoliť uvedenie na trh a/alebo uvedenie do prevádzky takého výrobku využívajúceho energiu, ktorý v deň prijatia vykonávacieho opatrenia spĺňa platné predpisy, |
| --- | --- |

8.

trvanie prechodného obdobia, počas ktorého musia členské štáty na svojom území povoliť uvedenie na trh a/alebo uvedenie do prevádzky takého výrobku využívajúceho energiu, ktorý v deň prijatia vykonávacieho opatrenia spĺňa platné predpisy,

| 9. | dátum vyhodnotenia a možnej revízie vykonávacieho opatrenia, pričom sa berie do úvahy rýchlosť technologického pokroku. |
| --- | --- |

9.

dátum vyhodnotenia a možnej revízie vykonávacieho opatrenia, pričom sa berie do úvahy rýchlosť technologického pokroku.

---

PRÍLOHA VIII

Popri základnej právnej požiadavke, že samoregulačné iniciatívy sú v súlade s ustanoveniami zmluvy (najmä o vnútornom trhu a pravidlách hospodárskej súťaže), ako aj s medzinárodnými záväzkami Spoločenstva, vrátane pravidiel o viacstrannom obchode, môže byť pri hodnotení prípustnosti samoregulačných iniciatív ako alternatív k vykonávaciemu opatreniu v kontexte tejto smernice použitý nasledujúci neúplný zoznam orientačných kritérií:

1.   Otvorenosť účasti

Samoregulačné iniciatívy sú otvorené účasti prevádzkovateľov z tretích krajín tak v prípravnej fáze, ako aj vo fáze vykonávacej.

2.   Pridaná hodnota

Samoregulačné iniciatívy prinášajú pridanú hodnotu (vo vzťahu k bežnej situácii), ktorá sa prejavuje zlepšením ekologického výkonu daných výrobkov využívajúcich energiu.

3.   Reprezentatívnosť

Podniky a ich združenia, ktoré sa zúčastňujú na samoregulačných krokoch, predstavujú veľkú väčšinu príslušného hospodárskeho odvetvia s minimálnymi možnými výnimkami. Treba dbať na dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže.

4.   Kvantifikované a rozvrhnuté ciele

Ciele určené zainteresovanými stranami budú stanovené jednoznačne a zrozumiteľne, vychádzajúc z presne vymedzeného základu. Ak ide o dlhodobú samoregulačnú iniciatívu, stanovia sa predbežné ciele. Musí byť možné prijateľným a dôveryhodným spôsobom monitorovať plnenie konečných a predbežných cieľov za pomoci jasných a spoľahlivých ukazovateľov. Vypracovanie týchto ukazovateľov uľahčia údaje získané výskumom, ako aj základné informácie vedeckého a technického rázu.

5.   Zapojenie občianskej spoločnosti

Na zabezpečenie transparentnosti sa samoregulačné iniciatívy zverejňujú, a to aj prostredníctvom internetu a iných elektronických médií na šírenie informácií.

To isté sa týka aj predbežných a konečných monitorovacích správ. Zúčastnené strany, vrátane členských štátov, podnikov, mimovládnych organizácií na ochranu životného prostredia a združení spotrebiteľov musia byť vyzvané na zaujatie stanoviska ku každej samoregulačnej iniciatíve.

6.   Monitorovanie a predkladanie správ

Samoregulačné iniciatívy obsahujú dôkladne vypracovaný systém monitorovania, s jasne určenými povinnosťami podnikov a nezávislých inšpektorov. Orgány Komisie, v spolupráci s účastníkmi samoregulačnej iniciatívy, sú pozvané na účely monitorovania plnenia cieľov.

Program monitorovania a podávania správ je podrobný, transparentný a objektívny. Posúdenie toho, či sa splnili ciele dobrovoľnej dohody alebo iných samoregulačných opatrení, bude prislúchať orgánom Komisie za pomoci výboru uvedeného v článku 19 ods. 1

7.   Nákladová efektívnosť riadenia samoregulačnej iniciatívy

Náklady na riadenie samoregulačnej iniciatívy, najmä čo sa týka monitoringu, nemôžu viesť k nadmernému administratívnemu zaťaženiu v porovnaní s jej cieľmi a inými existujúcim nástrojmi.

8.   Trvalá udržateľnosť

Samoregulačné iniciatívy sú v súlade s cieľmi tejto smernice, vrátane integrovaného prístupu, ako aj s ekonomickými a sociálnymi aspektmi trvalo udržateľného rozvoja. Zohľadňujú záujmy v oblasti ochrany spotrebiteľov (zdravie, kvalita života a ekonomické záujmy).

9.   Kompatibilita stimulov

Samoregulačné iniciatívy ťažko prinesú očakávané výsledky, ak budú iné stimulačné faktory a opatrenia — tlak trhu, daňový systém, vnútroštátne právne predpisy — vysielať zúčastneným stranám opačné signály. V tejto súvislosti je nevyhnutná koherentnosť stratégií, ktorá sa musí zohľadňovať pri posudzovaní účinnosti iniciatívy.

---

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/59

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2005/33/ES

zo 6. júla 2005,

ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/32/ES vzhľadom na obsah síry v lodných palivách

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Environmentálna politika Spoločenstva, stanovená na základe článku 174 zmluvy v akčných programoch pre životné prostredie, a najmä v Šiestom environmentálnom akčnom programe Spoločenstva, prijatom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (4), má za cieľ dosiahnuť takú úroveň kvality ovzdušia, ktorá nespôsobuje neprijateľné dosahy a riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie. |
| --- | --- |

(1)

Environmentálna politika Spoločenstva, stanovená na základe článku 174 zmluvy v akčných programoch pre životné prostredie, a najmä v Šiestom environmentálnom akčnom programe Spoločenstva, prijatom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES (4), má za cieľ dosiahnuť takú úroveň kvality ovzdušia, ktorá nespôsobuje neprijateľné dosahy a riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie.

| (2) | Smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách (5) stanovuje maximálny povolený obsah síry v ťažkom vykurovacom oleji, v plynovom oleji a v lodnom plynovom oleji, používanom v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(2)

Smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách (5) stanovuje maximálny povolený obsah síry v ťažkom vykurovacom oleji, v plynovom oleji a v lodnom plynovom oleji, používanom v Spoločenstve.

| (3) | Smernica 1999/32/ES vyžaduje, aby Komisia zvážila, aké opatrenia by sa mohli prijať s cieľom znížiť acidifikáciu spôsobenú spaľovaním lodných palív, iných, než sú lodné plynové oleje, a aby v prípade potreby vypracovala návrh. |
| --- | --- |

(3)

Smernica 1999/32/ES vyžaduje, aby Komisia zvážila, aké opatrenia by sa mohli prijať s cieľom znížiť acidifikáciu spôsobenú spaľovaním lodných palív, iných, než sú lodné plynové oleje, a aby v prípade potreby vypracovala návrh.

| (4) | Emisie z lodnej dopravy prispievajú v dôsledku spaľovania lodných palív s vysokým obsahom síry k znečisťovaniu ovzdušia oxidom siričitým a emisiami častíc, poškodzovaniu zdravia ľudí, poškodzovaniu životného prostredia, verejného a súkromného majetku a kultúrneho dedičstva a prispievajú k acidifikácii. |
| --- | --- |

(4)

Emisie z lodnej dopravy prispievajú v dôsledku spaľovania lodných palív s vysokým obsahom síry k znečisťovaniu ovzdušia oxidom siričitým a emisiami častíc, poškodzovaniu zdravia ľudí, poškodzovaniu životného prostredia, verejného a súkromného majetku a kultúrneho dedičstva a prispievajú k acidifikácii.

| (5) | Znečistenie z lodí s palivom s vysokým obsahom síry má negatívny vplyv predovšetkým na ľudí a prírodné prostredie pobrežných oblastí a v blízkosti prístavov. V tejto súvislosti sú preto potrebné osobitné opatrenia. |
| --- | --- |

(5)

Znečistenie z lodí s palivom s vysokým obsahom síry má negatívny vplyv predovšetkým na ľudí a prírodné prostredie pobrežných oblastí a v blízkosti prístavov. V tejto súvislosti sú preto potrebné osobitné opatrenia.

| (6) | Opatrenia uvedené v tejto smernici dopĺňajú vnútroštátne opatrenia členských štátov zamerané na dodržiavanie emisných stropov pre látky znečisťujúce atmosféru, ktoré sú stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/81/ES (6). |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia uvedené v tejto smernici dopĺňajú vnútroštátne opatrenia členských štátov zamerané na dodržiavanie emisných stropov pre látky znečisťujúce atmosféru, ktoré sú stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/81/ES (6).

| (7) | Zníženie obsahu síry v palivách prináša lodiam určité výhody súvisiace s efektívnosťou prevádzky a nákladmi na údržbu a uľahčuje efektívne využívanie určitých technológií znižovania emisií, ako je napríklad selektívna katalytická redukcia. |
| --- | --- |

(7)

Zníženie obsahu síry v palivách prináša lodiam určité výhody súvisiace s efektívnosťou prevádzky a nákladmi na údržbu a uľahčuje efektívne využívanie určitých technológií znižovania emisií, ako je napríklad selektívna katalytická redukcia.

| (8) | Zmluva vyžaduje, aby sa brali do úvahy osobitné charakteristiky najvzdialenejších regiónov Spoločenstva, konkrétne francúzskych zámorských departementov, Azorov, Madeiry a Kanárskych ostrovov. |
| --- | --- |

(8)

Zmluva vyžaduje, aby sa brali do úvahy osobitné charakteristiky najvzdialenejších regiónov Spoločenstva, konkrétne francúzskych zámorských departementov, Azorov, Madeiry a Kanárskych ostrovov.

| (9) | Diplomatická konferencia prijala v roku 1997 Protokol o zmenách a doplneniach Medzinárodného dohovoru o prevencii znečisťovania morí z lodí z roku 1973, ktorý bol upravený protokolom z roku 1978 (ďalej len „MARPOL“). Týmto protokolom sa k MARPOL-u pripája nová príloha VI, ktorá obsahuje pravidlá prevencie znečisťovania ovzdušia z lodí. Protokol z roku 1997 a následne príloha VI k protokolu MARPOL nadobudli platnosť 19. mája 2005. |
| --- | --- |

(9)

Diplomatická konferencia prijala v roku 1997 Protokol o zmenách a doplneniach Medzinárodného dohovoru o prevencii znečisťovania morí z lodí z roku 1973, ktorý bol upravený protokolom z roku 1978 (ďalej len „MARPOL“). Týmto protokolom sa k MARPOL-u pripája nová príloha VI, ktorá obsahuje pravidlá prevencie znečisťovania ovzdušia z lodí. Protokol z roku 1997 a následne príloha VI k protokolu MARPOL nadobudli platnosť 19. mája 2005.

| (10) | Príloha VI k MARPOL-u stanovuje, že určité oblasti by sa mali označovať ako kontrolné oblasti emisie oxidov síry (ďalej „kontrolné oblasti emisie SOx“). Baltské more je už označené ako takáto oblasť. Diskusie v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) viedli k dohode o princípe označenia Severného mora, vrátane Lamanšského prieplavu, ako kontrolných oblastí emisie SOX po tom, ako príloha VI nadobudne platnosť. |
| --- | --- |

(10)

Príloha VI k MARPOL-u stanovuje, že určité oblasti by sa mali označovať ako kontrolné oblasti emisie oxidov síry (ďalej „kontrolné oblasti emisie SOx“). Baltské more je už označené ako takáto oblasť. Diskusie v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) viedli k dohode o princípe označenia Severného mora, vrátane Lamanšského prieplavu, ako kontrolných oblastí emisie SOX po tom, ako príloha VI nadobudne platnosť.

| (11) | Vzhľadom na globálny charakter námornej dopravy by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na nájdenie medzinárodných riešení. Komisia a členské štáty by sa mali usilovať o zabezpečenie celosvetového zníženia maximálneho povoleného obsahu síry v lodných palivách na úrovni IMO, a to vrátane preskúmania prínosu označenia nových morských oblastí za kontrolné oblasti emisie SOx podľa prílohy VI k MARPOL-u. |
| --- | --- |

(11)

Vzhľadom na globálny charakter námornej dopravy by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na nájdenie medzinárodných riešení. Komisia a členské štáty by sa mali usilovať o zabezpečenie celosvetového zníženia maximálneho povoleného obsahu síry v lodných palivách na úrovni IMO, a to vrátane preskúmania prínosu označenia nových morských oblastí za kontrolné oblasti emisie SOx podľa prílohy VI k MARPOL-u.

| (12) | Na dosiahnutie cieľov tejto smernice je potrebné vynucovanie povinností vzhľadom na obsah síry v lodných palivách. Na zabezpečenie dôveryhodného vykonávania tejto smernice je potrebné zaviesť v celom Spoločenstve efektívny odber vzoriek a odrádzajúce sankcie. Členské štáty by mali prijať vynucovacie opatrenia vo vzťahu k plavidlám, ktoré plávajú pod ich vlajkou, a plavidlám pod všetkými vlajkami, pokiaľ sú v ich prístavoch. Okrem toho je vhodné, aby členské štáty úzko spolupracovali na ďalších vynucovacích opatreniach, aj pokiaľ ide o iné plavidlá podľa medzinárodného námorného práva. |
| --- | --- |

(12)

Na dosiahnutie cieľov tejto smernice je potrebné vynucovanie povinností vzhľadom na obsah síry v lodných palivách. Na zabezpečenie dôveryhodného vykonávania tejto smernice je potrebné zaviesť v celom Spoločenstve efektívny odber vzoriek a odrádzajúce sankcie. Členské štáty by mali prijať vynucovacie opatrenia vo vzťahu k plavidlám, ktoré plávajú pod ich vlajkou, a plavidlám pod všetkými vlajkami, pokiaľ sú v ich prístavoch. Okrem toho je vhodné, aby členské štáty úzko spolupracovali na ďalších vynucovacích opatreniach, aj pokiaľ ide o iné plavidlá podľa medzinárodného námorného práva.

| (13) | Aby mal námorný priemysel dostatok času prispôsobiť sa technicky maximálnej hodnote obsahu síry 0,1 % hmotnostných v lodných palivách, ktoré používajú plavidlá na vnútrozemských vodných cestách a lode kotviace v prístavoch Spoločenstva, je potrebné, aby bol dátum, od ktorého by sa mala táto požiadavka uplatňovať, 1. január 2010. Keďže tento termín by mohol predstavovať určité technické problémy pre Grécko, je vhodná dočasná úľava pre určité špecifické plavidlá prevádzkované na území Helénskej republiky. |
| --- | --- |

(13)

Aby mal námorný priemysel dostatok času prispôsobiť sa technicky maximálnej hodnote obsahu síry 0,1 % hmotnostných v lodných palivách, ktoré používajú plavidlá na vnútrozemských vodných cestách a lode kotviace v prístavoch Spoločenstva, je potrebné, aby bol dátum, od ktorého by sa mala táto požiadavka uplatňovať, 1. január 2010. Keďže tento termín by mohol predstavovať určité technické problémy pre Grécko, je vhodná dočasná úľava pre určité špecifické plavidlá prevádzkované na území Helénskej republiky.

| (14) | Táto smernica by sa mala považovať za prvý krok v prebiehajúcom procese znižovania emisií z námornej dopravy, ktorý poskytuje vyhliadky ďalšieho znižovania emisií pomocou nižšieho povoleného maximálneho obsahu síry v palivách a technológií znižovania emisií, a na rozvoj ekonomických nástrojov, ktoré budú podnetom na dosiahnutie výrazných znížení. |
| --- | --- |

(14)

Táto smernica by sa mala považovať za prvý krok v prebiehajúcom procese znižovania emisií z námornej dopravy, ktorý poskytuje vyhliadky ďalšieho znižovania emisií pomocou nižšieho povoleného maximálneho obsahu síry v palivách a technológií znižovania emisií, a na rozvoj ekonomických nástrojov, ktoré budú podnetom na dosiahnutie výrazných znížení.

| (15) | Je veľmi dôležité posilniť pozície členských štátov na rokovaniach IMO, najmä aby sa vo fáze preskúmania prílohy VI k MARPOL-u podporilo zváženie ambicióznejších opatrení vzhľadom na prísnejšie maximálne hodnoty síry pre ťažké vykurovacie oleje používané loďami, a využitie rovnocenných alternatívnych opatrení na zníženie emisií. |
| --- | --- |

(15)

Je veľmi dôležité posilniť pozície členských štátov na rokovaniach IMO, najmä aby sa vo fáze preskúmania prílohy VI k MARPOL-u podporilo zváženie ambicióznejších opatrení vzhľadom na prísnejšie maximálne hodnoty síry pre ťažké vykurovacie oleje používané loďami, a využitie rovnocenných alternatívnych opatrení na zníženie emisií.

| (16) | Zhromaždenie IMO vo svojom uznesení A.926(22) vyzvalo vlády, najmä vlády v regiónoch označenými kontrolnými oblasťami emisie SOx, aby v oblastiach ich súdnej právomoci zabezpečili dostupnosť ťažkých vykurovacích olejov s nízkym obsahom síry a vyzvali predstaviteľov ropného priemyslu a priemyslu lodnej dopravy, aby uľahčili dostupnosť a použitie ťažkých vykurovacích olejov s nízkym obsahom síry. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že miestni dodávatelia lodných palív sprístupnia vyhovujúce palivá v dostatočnom množstve na pokrytie dopytu. |
| --- | --- |

(16)

Zhromaždenie IMO vo svojom uznesení A.926(22) vyzvalo vlády, najmä vlády v regiónoch označenými kontrolnými oblasťami emisie SOx, aby v oblastiach ich súdnej právomoci zabezpečili dostupnosť ťažkých vykurovacích olejov s nízkym obsahom síry a vyzvali predstaviteľov ropného priemyslu a priemyslu lodnej dopravy, aby uľahčili dostupnosť a použitie ťažkých vykurovacích olejov s nízkym obsahom síry. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že miestni dodávatelia lodných palív sprístupnia vyhovujúce palivá v dostatočnom množstve na pokrytie dopytu.

| (17) | IMO prijala usmernenia o odbere vzoriek palivového oleja s cieľom zistiť, či sa dodržiava príloha VI k MARPOL-u, a má vypracovať usmernenia o systémoch čistenia výfukových plynov a iných technologických metódach na obmedzenie emisií SOX v kontrolovaných oblastiach emisie SOX. |
| --- | --- |

(17)

IMO prijala usmernenia o odbere vzoriek palivového oleja s cieľom zistiť, či sa dodržiava príloha VI k MARPOL-u, a má vypracovať usmernenia o systémoch čistenia výfukových plynov a iných technologických metódach na obmedzenie emisií SOX v kontrolovaných oblastiach emisie SOX.

| (18) | Smernica Rady 88/609/EHS (7) bola prepracovaná smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (8). Podľa toho by mala byť prepracovaná aj smernica 1999/32/ES, ako je uvedené v jej článku 3 ods. 4. |
| --- | --- |

(18)

Smernica Rady 88/609/EHS (7) bola prepracovaná smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (8). Podľa toho by mala byť prepracovaná aj smernica 1999/32/ES, ako je uvedené v jej článku 3 ods. 4.

| (19) | Je vhodné, aby existujúci Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí, ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (9), pomáhal Komisii v súvislosti so schvaľovaním technológií znižovania emisií. |
| --- | --- |

(19)

Je vhodné, aby existujúci Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí, ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (9), pomáhal Komisii v súvislosti so schvaľovaním technológií znižovania emisií.

| (20) | Technológie znižovania emisií môžu poskytnúť aspoň rovnaké alebo ešte výraznejšie zníženie emisií ako používanie palív s nízkym obsahom síry za predpokladu, že nemajú nepriaznivý vplyv na ekosystémy a že boli vyvinuté v rámci príslušných mechanizmov schvaľovania a kontroly. Je dôležité, aby existovali správne podmienky podporujúce vznik nových technológií znižovania emisií. |
| --- | --- |

(20)

Technológie znižovania emisií môžu poskytnúť aspoň rovnaké alebo ešte výraznejšie zníženie emisií ako používanie palív s nízkym obsahom síry za predpokladu, že nemajú nepriaznivý vplyv na ekosystémy a že boli vyvinuté v rámci príslušných mechanizmov schvaľovania a kontroly. Je dôležité, aby existovali správne podmienky podporujúce vznik nových technológií znižovania emisií.

| (21) | Európska námorná bezpečnostná agentúra by mala podľa potreby poskytovať Komisii a členským štátom pomoc pri monitorovaní vykonávania tejto smernice. |
| --- | --- |

(21)

Európska námorná bezpečnostná agentúra by mala podľa potreby poskytovať Komisii a členským štátom pomoc pri monitorovaní vykonávania tejto smernice.

| (22) | Opatrenia nevyhnutné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (10). |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia nevyhnutné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (10).

| (23) | Smernica 1999/32/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(23)

Smernica 1999/32/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Smernica 1999/32/ES sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 ods. 2 sa nahrádza takto:






  „2. | Zníženie emisií oxidu siričitého vznikajúcich spaľovaním niektorých kvapalných palív vyrábaných z ropy sa dosahuje zavedením maximálnych hodnôt obsahu síry v týchto palivách ako podmienky ich používania na území členských štátov, v ich výsostných vodách, vo výlučných hospodárskych zónach alebo v zónach kontroly znečisťovania.Obmedzenia obsahu síry v niektorých kvapalných palivách vyrábaných z ropy, stanovené v tejto smernici, sa však nevzťahujú na:





  a) | palivá určené na výskum a testovanie; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.

Zníženie emisií oxidu siričitého vznikajúcich spaľovaním niektorých kvapalných palív vyrábaných z ropy sa dosahuje zavedením maximálnych hodnôt obsahu síry v týchto palivách ako podmienky ich používania na území členských štátov, v ich výsostných vodách, vo výlučných hospodárskych zónach alebo v zónach kontroly znečisťovania.

a)

palivá určené na výskum a testovanie;

| b) | palivá určené na spracovanie pred ich konečným spálením; |
| --- | --- |

b)

palivá určené na spracovanie pred ich konečným spálením;

| c) | palivá určené na spracovanie v rafinérskom priemysle; |
| --- | --- |

c)

palivá určené na spracovanie v rafinérskom priemysle;

| d) | palivá používané a uvedené na trh v najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva za predpokladu, že príslušné členské štáty zabezpečia, aby sa v týchto regiónoch:






  — | dodržiavali normy kvality ovzdušia, |
| --- | --- | --- |

d)

palivá používané a uvedené na trh v najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva za predpokladu, že príslušné členské štáty zabezpečia, aby sa v týchto regiónoch:

—

dodržiavali normy kvality ovzdušia,

| — | nepoužívali ťažké vykurovacie oleje, ktorých obsah síry presahuje 3 % hmotnostné; |
| --- | --- |

—

nepoužívali ťažké vykurovacie oleje, ktorých obsah síry presahuje 3 % hmotnostné;

| e) | palivá, ktoré používajú vojenské lode a iné vojenské plavidlá. Každý členský štát sa však snaží zabezpečiť prijatím vhodných opatrení neobmedzujúcich prevádzku alebo akcieschopnosť takýchto lodí, aby sa tieto lode prevádzkovali v súlade s touto smernicou, pokiaľ je to primerané a praktické; |
| --- | --- |

e)

palivá, ktoré používajú vojenské lode a iné vojenské plavidlá. Každý členský štát sa však snaží zabezpečiť prijatím vhodných opatrení neobmedzujúcich prevádzku alebo akcieschopnosť takýchto lodí, aby sa tieto lode prevádzkovali v súlade s touto smernicou, pokiaľ je to primerané a praktické;

| f) | akékoľvek použitie palív v plavidle, potrebné na osobitný účel zaistenia bezpečnosti lode alebo záchrany života na mori; |
| --- | --- |

f)

akékoľvek použitie palív v plavidle, potrebné na osobitný účel zaistenia bezpečnosti lode alebo záchrany života na mori;

| g) | akékoľvek použitie palív na lodi, vynútené poškodením lode alebo jej zariadenia, ak sa po vzniku škody uskutočňujú všetky primerané opatrenia na vylúčenie alebo minimalizovanie nadmerných emisií a ak sa čo najskôr prijmú opatrenia na odstránenie škody. Toto ustanovenie sa neuplatňuje v prípade, ak vlastník alebo veliteľ lode spôsobili škodu úmyselne alebo z nedbanlivosti; |
| --- | --- |

g)

akékoľvek použitie palív na lodi, vynútené poškodením lode alebo jej zariadenia, ak sa po vzniku škody uskutočňujú všetky primerané opatrenia na vylúčenie alebo minimalizovanie nadmerných emisií a ak sa čo najskôr prijmú opatrenia na odstránenie škody. Toto ustanovenie sa neuplatňuje v prípade, ak vlastník alebo veliteľ lode spôsobili škodu úmyselne alebo z nedbanlivosti;

| h) | palivá používané na palubách plavidiel, ktoré používajú schválené technológie znižujúce emisie v súlade s článkom 4c.“ |
| --- | --- |

h)

palivá používané na palubách plavidiel, ktoré používajú schválené technológie znižujúce emisie v súlade s článkom 4c.“

| 2. | Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | prvá zarážka v bode 1 sa nahrádza takto:






  „— | každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, na ktoré sa vzťahuje kód KN 2710 19 51 až 2710 19 69, alebo“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

prvá zarážka v bode 1 sa nahrádza takto:

„—

každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, na ktoré sa vzťahuje kód KN 2710 19 51 až 2710 19 69, alebo“;

| b) | prvý pododsek v bode 2 sa nahrádza takto:
  „plynový olej znamená:







  — | každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, na ktoré sa vzťahuje kód KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 alebo 2710 19 49, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

prvý pododsek v bode 2 sa nahrádza takto:

„plynový olej znamená:

—

každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, na ktoré sa vzťahuje kód KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 alebo 2710 19 49, alebo

| — | každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, z ktorého sa pri teplote 250 oC vydestiluje pomocou metódy ASTM D86 menej ako 65 % objemových (vrátane strát) a pri teplote 350 oC minimálne 85 % objemových (vrátane strát).“; |
| --- | --- |

—

každé kvapalné palivo získané z ropy okrem lodného paliva, z ktorého sa pri teplote 250 oC vydestiluje pomocou metódy ASTM D86 menej ako 65 % objemových (vrátane strát) a pri teplote 350 oC minimálne 85 % objemových (vrátane strát).“;

| c) | bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | lodné palivo znamená každé kvapalné palivo získané z ropy, určené na použitie pre plavidlá alebo používané na palube plavidla, vrátane palív definovaných v norme ISO 8217;“ |
| --- | --- | --- |

c)

bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

lodné palivo znamená každé kvapalné palivo získané z ropy, určené na použitie pre plavidlá alebo používané na palube plavidla, vrátane palív definovaných v norme ISO 8217;“

| d) | vkladajú sa tieto body:






  „3a. | lodná motorová nafta znamená každé lodné palivo, ktorého viskozita alebo hustota patrí do kategórie viskozity alebo hustoty definovanej v tabuľke I normy ISO 8217 pre triedy DMB a DMC; |
| --- | --- | --- |

d)

vkladajú sa tieto body:

„3a.

lodná motorová nafta znamená každé lodné palivo, ktorého viskozita alebo hustota patrí do kategórie viskozity alebo hustoty definovanej v tabuľke I normy ISO 8217 pre triedy DMB a DMC;

| 3b. | lodný plynový olej znamená každé lodné palivo, ktorého viskozita alebo hustota patrí do kategórie viskozity alebo hustoty definovanej v tabuľke I normy ISO 8217 pre triedy DMX a DMA; |
| --- | --- |

3b.

lodný plynový olej znamená každé lodné palivo, ktorého viskozita alebo hustota patrí do kategórie viskozity alebo hustoty definovanej v tabuľke I normy ISO 8217 pre triedy DMX a DMA;

| 3c. | MARPOL znamená Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania mora z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978; |
| --- | --- |

3c.

MARPOL znamená Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania mora z lodí z roku 1973 v znení protokolu z roku 1978;

| 3d. | príloha VI k MARPOL-u znamená prílohu s názvom Pravidlá zabránenia znečisťovania ovzdušia z lodí, ktorá je pripojená k dohovoru MARPOL protokolom z roku 1997; |
| --- | --- |

3d.

príloha VI k MARPOL-u znamená prílohu s názvom Pravidlá zabránenia znečisťovania ovzdušia z lodí, ktorá je pripojená k dohovoru MARPOL protokolom z roku 1997;

| 3e. | kontrolné oblasti emisií SOX
  znamenajú morské oblasti vymedzené Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) v prílohe VI k dohovoru MARPOL; |
| --- | --- |

3e.

kontrolné oblasti emisií SOX
  znamenajú morské oblasti vymedzené Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) v prílohe VI k dohovoru MARPOL;

| 3f. | osobné lode znamenajú lode, ktoré prevážajú viac než 12 cestujúcich, pričom za cestujúceho sa považuje každá iná osoba než:






  i) | veliteľ lode a členovia posádky a iné osoby zamestnané alebo akokoľvek inak zúčastnené na palube lode v rámci jej prevádzky a |
| --- | --- | --- |

3f.

osobné lode znamenajú lode, ktoré prevážajú viac než 12 cestujúcich, pričom za cestujúceho sa považuje každá iná osoba než:

i)

veliteľ lode a členovia posádky a iné osoby zamestnané alebo akokoľvek inak zúčastnené na palube lode v rámci jej prevádzky a

| ii) | dieťa mladšie než jeden rok; |
| --- | --- |

ii)

dieťa mladšie než jeden rok;

| 3g. | pravidelné služby znamenajú série ciest osobnej lode prevádzkovaných tak, aby obstarávali dopravu medzi tými istými dvomi alebo viacerými prístavmi, alebo série ciest z toho istého prístavu a do toho istého prístavu bez medzipristátí buď:






  i) | podľa uverejneného cestovného poriadku, alebo |
| --- | --- | --- |

3g.

pravidelné služby znamenajú série ciest osobnej lode prevádzkovaných tak, aby obstarávali dopravu medzi tými istými dvomi alebo viacerými prístavmi, alebo série ciest z toho istého prístavu a do toho istého prístavu bez medzipristátí buď:

i)

podľa uverejneného cestovného poriadku, alebo

| ii) | s takými pravidelnými alebo častými cestami, že v nich možno rozoznať cestovný poriadok; |
| --- | --- |

ii)

s takými pravidelnými alebo častými cestami, že v nich možno rozoznať cestovný poriadok;

| 3h. | vojnová loď znamená loď patriacu ozbrojeným silám štátu, ktorá nesie vonkajšie znaky, podľa ktorých možno rozlíšiť štátnu príslušnosť tejto lode, pod velením dôstojníka náležito povereného vládou tohto štátu, ktorého meno sa nachádza v príslušnom zozname dôstojníkov alebo v rovnocennom zápise, s posádkou podliehajúcou riadnej vojenskej disciplíne; |
| --- | --- |

3h.

vojnová loď znamená loď patriacu ozbrojeným silám štátu, ktorá nesie vonkajšie znaky, podľa ktorých možno rozlíšiť štátnu príslušnosť tejto lode, pod velením dôstojníka náležito povereného vládou tohto štátu, ktorého meno sa nachádza v príslušnom zozname dôstojníkov alebo v rovnocennom zápise, s posádkou podliehajúcou riadnej vojenskej disciplíne;

| 3i. | kotviace lode znamenajú lode, ktoré sú bezpečne priviazané alebo zakotvené v prístave Spoločenstva počas nakladania, vykladania alebo kým slúžia na ubytovanie cestujúcich, vrátane času, keď neprebiehajú operácie súvisiace s nákladom; |
| --- | --- |

3i.

kotviace lode znamenajú lode, ktoré sú bezpečne priviazané alebo zakotvené v prístave Spoločenstva počas nakladania, vykladania alebo kým slúžia na ubytovanie cestujúcich, vrátane času, keď neprebiehajú operácie súvisiace s nákladom;

| 3j. | vnútrozemské plavidlo znamená plavidlo, ktoré je osobitne určené na použitie na vnútrozemských vodných cestách v zmysle smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (11), vrátane všetkých plavidiel, ktoré majú:






  i) | osvedčenie Spoločenstva o vnútrozemskej plavbe podľa smernice 82/714/EHS; |
| --- | --- | --- |

3j.

vnútrozemské plavidlo znamená plavidlo, ktoré je osobitne určené na použitie na vnútrozemských vodných cestách v zmysle smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (11), vrátane všetkých plavidiel, ktoré majú:

i)

osvedčenie Spoločenstva o vnútrozemskej plavbe podľa smernice 82/714/EHS;

| ii) | osvedčenie vydané podľa článku 22 revidovaného dohovoru o plavbe na Rýne; |
| --- | --- |

ii)

osvedčenie vydané podľa článku 22 revidovaného dohovoru o plavbe na Rýne;

| 3k. | uvedenie na trh znamená dodávanie alebo sprístupňovanie lodných palív určených na spaľovanie na palube tretím osobám, odplatne alebo bezodplatne, kdekoľvek v rámci súdnej právomoci členských štátov. Nepatrí sem dodávanie ani sprístupňovanie lodných palív na vývoz v nákladných cisternách lodí; |
| --- | --- |

3k.

uvedenie na trh znamená dodávanie alebo sprístupňovanie lodných palív určených na spaľovanie na palube tretím osobám, odplatne alebo bezodplatne, kdekoľvek v rámci súdnej právomoci členských štátov. Nepatrí sem dodávanie ani sprístupňovanie lodných palív na vývoz v nákladných cisternách lodí;

| 3l. | najvzdialenejšie regióny znamenajú francúzske zámorské departementy, Azory, Madeiru a Kanárske ostrovy, ako sú uvedené v článku 299 zmluvy; |
| --- | --- |

3l.

najvzdialenejšie regióny znamenajú francúzske zámorské departementy, Azory, Madeiru a Kanárske ostrovy, ako sú uvedené v článku 299 zmluvy;

| 3m. | technológia znižovania emisií znamená systém čistenia výfukových plynov alebo akúkoľvek inú technologickú metódu, ktorá je overiteľná a vynútiteľná. |
| --- | --- |

3m.

technológia znižovania emisií znamená systém čistenia výfukových plynov alebo akúkoľvek inú technologickú metódu, ktorá je overiteľná a vynútiteľná.

| e) | bod 6 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

e)

bod 6 sa vypúšťa.

| 3. | Článok 3 sa nahrádza takto:
  „Článok 3
  Maximálny obsah síry v ťažkom vykurovacom oleji
  1.   Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že od 1. januára 2003 sa na ich územiach nepoužívajú ťažké vykurovacie oleje s obsahom síry vyšším než 1 % hmotnostné.






  2. | i) | S výhradou vhodného monitorovania emisií príslušnými orgánmi sa táto požiadavka nevzťahuje na ťažké vykurovacie oleje použité:






  a) | v spaľovacích zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (12), ktoré sa považujú za nové v zmysle článku 2 ods. 9 uvedenej smernice a ktoré spĺňajú maximálne hodnoty emisií pre oxid siričitý, stanovené v prílohe IV k tejto smernici a uplatňované v súlade s jej článkom 4; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa nahrádza takto:

„Článok 3

Maximálny obsah síry v ťažkom vykurovacom oleji

1.   Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že od 1. januára 2003 sa na ich územiach nepoužívajú ťažké vykurovacie oleje s obsahom síry vyšším než 1 % hmotnostné.

2.

i)

S výhradou vhodného monitorovania emisií príslušnými orgánmi sa táto požiadavka nevzťahuje na ťažké vykurovacie oleje použité:

a)

v spaľovacích zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (12), ktoré sa považujú za nové v zmysle článku 2 ods. 9 uvedenej smernice a ktoré spĺňajú maximálne hodnoty emisií pre oxid siričitý, stanovené v prílohe IV k tejto smernici a uplatňované v súlade s jej článkom 4;

| b) | v spaľovacích zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2001/80/ES, ktoré sa považujú za existujúce v zmysle článku 2 ods. 10 uvedenej smernice, a pritom emisie oxidu siričitého nepresahujú 1 700 mg/Nm3 pri obsahu kyslíka v spalinách 3 % objemových na suchý plyn, a kde od 1. januára 2008 emisie oxidu siričitého zo spaľovacích zariadení podľa článku 4 ods. 3 písm. a) smernice 2001/80/ES nepresahujú úroveň vyplývajúcu z dodržiavania maximálnych hodnôt emisií pre nové zariadenia, uvedených v časti A prílohy IV k tejto smernici a kde sa primerane uplatňujú články 5, 7 a 8 tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

v spaľovacích zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje smernica 2001/80/ES, ktoré sa považujú za existujúce v zmysle článku 2 ods. 10 uvedenej smernice, a pritom emisie oxidu siričitého nepresahujú 1 700 mg/Nm3 pri obsahu kyslíka v spalinách 3 % objemových na suchý plyn, a kde od 1. januára 2008 emisie oxidu siričitého zo spaľovacích zariadení podľa článku 4 ods. 3 písm. a) smernice 2001/80/ES nepresahujú úroveň vyplývajúcu z dodržiavania maximálnych hodnôt emisií pre nové zariadenia, uvedených v časti A prílohy IV k tejto smernici a kde sa primerane uplatňujú články 5, 7 a 8 tejto smernice;

| c) | v iných spaľovacích zariadeniach, ktoré nie sú zahrnuté v písmenách a) a b), ak emisie oxidu siričitého z týchto spaľovacích zariadení nepresahujú 1 700 mg/Nm3 pri obsahu kyslíka v spalinách 3 % objemových na suchý plyn; |
| --- | --- |

c)

v iných spaľovacích zariadeniach, ktoré nie sú zahrnuté v písmenách a) a b), ak emisie oxidu siričitého z týchto spaľovacích zariadení nepresahujú 1 700 mg/Nm3 pri obsahu kyslíka v spalinách 3 % objemových na suchý plyn;

| d) | pri spaľovaní v rafinériách, kde sa mesačný priemer emisií oxidu siričitého, vypočítaný pre všetky zariadenia v rafinérii bez ohľadu na typ použitého paliva alebo použitej kombinácie palív, pohybuje v medziach, ktoré si určí každý členský štát a ktoré nepresahujú 1 700 mg/Nm3. To sa nevzťahuje na spaľovacie zariadenia podľa písmena a) alebo od 1. januára 2008 na spaľovacie zariadenia podľa písmena b). |
| --- | --- |

d)

pri spaľovaní v rafinériách, kde sa mesačný priemer emisií oxidu siričitého, vypočítaný pre všetky zariadenia v rafinérii bez ohľadu na typ použitého paliva alebo použitej kombinácie palív, pohybuje v medziach, ktoré si určí každý členský štát a ktoré nepresahujú 1 700 mg/Nm3. To sa nevzťahuje na spaľovacie zariadenia podľa písmena a) alebo od 1. januára 2008 na spaľovacie zariadenia podľa písmena b).

ii)

Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby žiadne spaľovacie zariadenie používajúce ťažký vykurovací olej s obsahom síry, ktorý presahuje hodnotu podľa odseku 1, nebolo v prevádzke bez povolenia príslušného orgánu, ktorý stanovuje maximálne hodnoty emisií.

3.   Ustanovenia odseku 2 sa skúmajú a v prípade potreby menia a dopĺňajú na základe každej budúcej zmeny alebo doplnenia smernice 2001/80/ES.

| 4. | Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | S účinnosťou od 1. januára 2010:






  i) | v odseku 1 sa vypúšťajú slová „vrátane lodných plynových olejov“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:

a)

S účinnosťou od 1. januára 2010:

i)

v odseku 1 sa vypúšťajú slová „vrátane lodných plynových olejov“;

| ii) | odsek 2 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

ii)

odsek 2 sa vypúšťa.

| b) | S účinnosťou od 11. augusta 2005 sa odseky 3 a 4 vypúšťajú. |
| --- | --- |

b)

S účinnosťou od 11. augusta 2005 sa odseky 3 a 4 vypúšťajú.

| 5. | Vkladajú sa tieto články:
  „Článok 4a
  Maximálny obsah síry v lodných palivách používaných v kontrolných oblastiach emisie SOX a osobnými loďami poskytujúcimi pravidelné služby do alebo z prístavov Spoločenstva
  1.   Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že v oblastiach ich výsostných vôd, v ich výlučných hospodárskych zónach a v zónach kontroly znečisťovania patriacich do kontrolných oblastí emisie SOX sa nebudú používať lodné palivá s obsahom síry vyšším než 1,5 % hmotnostného. To sa vzťahuje na všetky plavidlá pod všetkými vlajkami vrátane tých plavidiel, ktorých cesta sa začala mimo Spoločenstva.
  2.   Dátumy na uplatňovanie odseku 1 sú tieto:






  a) | pre oblasť Baltského mora uvedenú v pravidle 14 ods. 3 písm. a) prílohy VI k MARPOL-u 11. augusta 2006; |
| --- | --- | --- |

5.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 4a

Maximálny obsah síry v lodných palivách používaných v kontrolných oblastiach emisie SOX a osobnými loďami poskytujúcimi pravidelné služby do alebo z prístavov Spoločenstva

1.   Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že v oblastiach ich výsostných vôd, v ich výlučných hospodárskych zónach a v zónach kontroly znečisťovania patriacich do kontrolných oblastí emisie SOX sa nebudú používať lodné palivá s obsahom síry vyšším než 1,5 % hmotnostného. To sa vzťahuje na všetky plavidlá pod všetkými vlajkami vrátane tých plavidiel, ktorých cesta sa začala mimo Spoločenstva.

2.   Dátumy na uplatňovanie odseku 1 sú tieto:

a)

pre oblasť Baltského mora uvedenú v pravidle 14 ods. 3 písm. a) prílohy VI k MARPOL-u 11. augusta 2006;

| b) | pre oblasť Severného mora:






  — | 12 mesiacov po nadobudnutí platnosti označenia IMO v súlade s ustanovenými postupmi alebo |
| --- | --- | --- |

b)

pre oblasť Severného mora:

—

12 mesiacov po nadobudnutí platnosti označenia IMO v súlade s ustanovenými postupmi alebo

| — | 11. augusta 2007, |
| --- | --- |

—

11. augusta 2007,

podľa toho, ktorý deň nastane skôr;

| c) | pre oblasti iných morských oblastí vrátane prístavov, ktoré IMO následne označí ako kontrolné oblasti emisie SOx podľa pravidla 14 ods. 3 písm. b) prílohy VI k MARPOL-u: 12 mesiacov po nadobudnutí platnosti označenia. |
| --- | --- |

c)

pre oblasti iných morských oblastí vrátane prístavov, ktoré IMO následne označí ako kontrolné oblasti emisie SOx podľa pravidla 14 ods. 3 písm. b) prílohy VI k MARPOL-u: 12 mesiacov po nadobudnutí platnosti označenia.

3.   Členské štáty zodpovedajú za vynucovanie odseku 1, prinajmenšom pokiaľ ide o:

| — | plavidlá plávajúce pod ich vlajkou a |
| --- | --- |

—

plavidlá plávajúce pod ich vlajkou a

| — | v prípade členských štátov, ktoré susedia s kontrolnými oblasťami emisií SOX, plavidlá všetkých vlajok, pokiaľ sú v ich prístavoch. |
| --- | --- |

—

v prípade členských štátov, ktoré susedia s kontrolnými oblasťami emisií SOX, plavidlá všetkých vlajok, pokiaľ sú v ich prístavoch.

Členské štáty môžu uskutočniť aj ďalšie vynucovacie opatrenia vo vzťahu k iným plavidlám v súlade s medzinárodným námorným právom.

4.   Odo dňa uvedeného v odseku 2 písm. a) členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že v oblastiach ich výsostných vôd, v ich výlučných hospodárskych zónach a v zónach kontroly znečisťovania nepoužívajú osobné lode poskytujúce pravidelné služby do alebo z ktoréhokoľvek prístavu Spoločenstva lodné palivá s obsahom síry vyšším než 1,5 % hmotnostného. Členské štáty zodpovedajú za vynucovanie tejto požiadavky, aspoň pokiaľ ide o plavidlá plávajúce pod ich vlajkou a plavidlá všetkých vlajok, pokiaľ sú v ich prístavoch.

5.   Odo dňa uvedeného v odseku 2 písm. a) členské štáty vyžadujú ako podmienku vplávania lodí do prístavov Spoločenstva správne vedenie lodných denníkov vrátane údajov súvisiacich s výmenou paliva.

6.   Odo dňa uvedeného v odseku 2 písm. a) a v súlade s pravidlom 18 prílohy VI k MARPOL-u členské štáty:

| — | vedú register miestnych dodávateľov lodných palív, |
| --- | --- |

—

vedú register miestnych dodávateľov lodných palív,

| — | zabezpečujú, aby bol obsah síry vo všetkých lodných palivách predávaných na ich území potvrdený dodávateľom na dodacom liste pre nádrž lode, s pripojením zapečatenej vzorky podpísanej zástupcom prijímajúcej lode, |
| --- | --- |

—

zabezpečujú, aby bol obsah síry vo všetkých lodných palivách predávaných na ich území potvrdený dodávateľom na dodacom liste pre nádrž lode, s pripojením zapečatenej vzorky podpísanej zástupcom prijímajúcej lode,

| — | podnikajú potrebné kroky voči dodávateľom lodných palív, u ktorých bolo zistené, že dodávajú palivo, ktoré nezodpovedá údajom uvedeným na dodacom liste pre nádrž lode, |
| --- | --- |

—

podnikajú potrebné kroky voči dodávateľom lodných palív, u ktorých bolo zistené, že dodávajú palivo, ktoré nezodpovedá údajom uvedeným na dodacom liste pre nádrž lode,

| — | zabezpečujú, že sa podniknú potrebné kroky na uvedenie zisteného nevyhovujúceho paliva do súladu s požiadavkami. |
| --- | --- |

—

zabezpečujú, že sa podniknú potrebné kroky na uvedenie zisteného nevyhovujúceho paliva do súladu s požiadavkami.

7.   Odo dňa uvedeného v odseku 2 písm. a) členské štáty zabezpečujú, aby sa na ich území neuvádzala na trh lodná motorová nafta s obsahom síry vyšším než 1,5 % hmotnostného.

8.   Komisia oznamuje členským štátom dátumy na uplatňovanie uvedené v odseku 2 písm. b) a uverejní ich v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4b

Maximálny obsah síry v lodných palivách, ktoré používajú plavidlá vnútrozemskej plavby a lode kotviace v prístavoch Spoločenstva

1.   S účinnosťou od 1. januára 2010 členské štáty prijmú všetky potrebné kroky na zabezpečenie toho, aby nasledujúce plavidlá nepoužívali lodné palivá s obsahom síry vyšším než 0,1 % hmotnostného:

| a) | plavidlá vnútrozemskej plavby a |
| --- | --- |

a)

plavidlá vnútrozemskej plavby a

| b) | lode kotviace v prístavoch Spoločenstva, pričom sa posádke poskytne dostatok času na dokončenie všetkých operácií súvisiacich s výmenou paliva čo najskôr po priplávaní do prístavu a čo najneskôr pred odplávaním z prístavu.
  Členské štáty vyžadujú, aby sa čas všetkých operácií súvisiacich s výmenou paliva zaznamenával do lodných denníkov. |
| --- | --- |

b)

lode kotviace v prístavoch Spoločenstva, pričom sa posádke poskytne dostatok času na dokončenie všetkých operácií súvisiacich s výmenou paliva čo najskôr po priplávaní do prístavu a čo najneskôr pred odplávaním z prístavu.

Členské štáty vyžadujú, aby sa čas všetkých operácií súvisiacich s výmenou paliva zaznamenával do lodných denníkov.

2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na:

| a) | prípady, keď podľa uverejneného cestovného poriadku má byť loď v prístave menej než dve hodiny; |
| --- | --- |

a)

prípady, keď podľa uverejneného cestovného poriadku má byť loď v prístave menej než dve hodiny;

| b) | plavidlá vnútrozemskej plavby, ktoré majú osvedčenie potvrdzujúce dodržiavanie Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti života na mori z roku 1974 v znení neskorších predpisov, pokiaľ sa nachádzajú na mori; |
| --- | --- |

b)

plavidlá vnútrozemskej plavby, ktoré majú osvedčenie potvrdzujúce dodržiavanie Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti života na mori z roku 1974 v znení neskorších predpisov, pokiaľ sa nachádzajú na mori;

| c) | do 1. januára 2012 na plavidlá uvedené v prílohe a prevádzkované výlučne na území Helénskej republiky; |
| --- | --- |

c)

do 1. januára 2012 na plavidlá uvedené v prílohe a prevádzkované výlučne na území Helénskej republiky;

| d) | lode, ktoré počas kotvenia v prístave vypnú všetky motory a používajú pobrežnú elektrickú energiu. |
| --- | --- |

d)

lode, ktoré počas kotvenia v prístave vypnú všetky motory a používajú pobrežnú elektrickú energiu.

3.   S účinnosťou od 1. januára 2010 členské štáty zabezpečia, aby sa na ich území neuvádzali na trh lodné plynové oleje s obsahom síry vyšším ako 0,1 % hmotnostného.

Článok 4c

Skúšky a používanie nových technológií znižovania emisií

1.   Členské štáty môžu, podľa potreby v spolupráci s inými členskými štátmi, povoliť skúšky technológií znižovania emisií lodí na plavidlách plávajúcich pod ich vlajkou alebo v morských oblastiach, ktoré patria do ich súdnej právomoci. Počas týchto skúšok nie je používanie lodných palív spĺňajúcich požiadavky článku 4a a 4b povinné za predpokladu, že:

| — | Komisia a ktorýkoľvek príslušný prístavný štát sú o týchto skúškach písomne informovaní najmenej 6 mesiacov pred začatím týchto skúšok, |
| --- | --- |

—

Komisia a ktorýkoľvek príslušný prístavný štát sú o týchto skúškach písomne informovaní najmenej 6 mesiacov pred začatím týchto skúšok,

| — | povolenia na skúšky netrvajú dlhšie než 18 mesiacov, |
| --- | --- |

—

povolenia na skúšky netrvajú dlhšie než 18 mesiacov,

| — | všetky príslušné lode majú nainštalované zariadenia znemožňujúce ich svojvoľnú manipuláciu na nepretržité monitorovanie emisií spalín a používajú ich počas celej skúšobnej lehoty; |
| --- | --- |

—

všetky príslušné lode majú nainštalované zariadenia znemožňujúce ich svojvoľnú manipuláciu na nepretržité monitorovanie emisií spalín a používajú ich počas celej skúšobnej lehoty;

| — | všetky zúčastnené lode dosahujú zníženie emisií, ktoré sa rovná aspoň zníženiu, ktoré by sa dosiahlo uplatňovaním maximálnych hodnôt obsahu síry v palivách, uvedených v tejto smernici; |
| --- | --- |

—

všetky zúčastnené lode dosahujú zníženie emisií, ktoré sa rovná aspoň zníženiu, ktoré by sa dosiahlo uplatňovaním maximálnych hodnôt obsahu síry v palivách, uvedených v tejto smernici;

| — | na všetok odpad, ktorý tieto technológie znižovania emisií počas skúšobnej lehoty vygenerovali, sa používajú vhodné systémy odpadového hospodárstva; |
| --- | --- |

—

na všetok odpad, ktorý tieto technológie znižovania emisií počas skúšobnej lehoty vygenerovali, sa používajú vhodné systémy odpadového hospodárstva;

| — | počas skúšobnej lehoty sa vyhodnocujú dosahy na morské prostredie, najmä na ekosystémy v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek, a |
| --- | --- |

—

počas skúšobnej lehoty sa vyhodnocujú dosahy na morské prostredie, najmä na ekosystémy v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek, a

| — | do šiestich mesiacov od skončenia skúšok sa Komisii poskytnú a verejnosti sprístupnia výsledky týchto skúšok v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

do šiestich mesiacov od skončenia skúšok sa Komisii poskytnú a verejnosti sprístupnia výsledky týchto skúšok v plnom rozsahu.

2.   Technológie znižovania emisií pre lode plávajúce pod vlajkou členského štátu sa schvaľujú podľa postupu uvedeného v článku 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 z 5. novembra 2002, ktorým sa ustanovuje Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí (COSS) (13), pričom sa berú do úvahy:

| — | usmernenia, ktoré vypracuje IMO, |
| --- | --- |

—

usmernenia, ktoré vypracuje IMO,

| — | výsledky všetkých skúšok uskutočnených podľa odseku 1, |
| --- | --- |

—

výsledky všetkých skúšok uskutočnených podľa odseku 1,

| — | účinky na životné prostredie vrátane dosiahnuteľných obmedzení emisií a vplyvu na ekosystémy v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek, |
| --- | --- |

—

účinky na životné prostredie vrátane dosiahnuteľných obmedzení emisií a vplyvu na ekosystémy v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek,

| — | uskutočniteľnosť monitorovania a overovania. |
| --- | --- |

—

uskutočniteľnosť monitorovania a overovania.

3.   Kritériá používania technológií znižovania emisií loďami plávajúcimi pod ktoroukoľvek vlajkou v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek v Spoločenstve sa stanovujú v súlade s postupom podľa článku 9 ods. 2. Komisia oznámi tieto kritériá IMO.

4.   Ako alternatívu používania lodných palív s nízkym obsahom síry, ktoré spĺňajú požiadavky článku 4a a 4b, členské štáty môžu povoliť lodiam používať schválenú technológiu znižovania emisií, ak tieto lode:

| — | nepretržite dosahujú zníženie emisií, ktoré sa rovná aspoň zníženiu, ktoré by sa dosiahlo uplatňovaním maximálnych hodnôt obsahu síry v palivách uvedených v tejto smernici, |
| --- | --- |

—

nepretržite dosahujú zníženie emisií, ktoré sa rovná aspoň zníženiu, ktoré by sa dosiahlo uplatňovaním maximálnych hodnôt obsahu síry v palivách uvedených v tejto smernici,

| — | sú vybavené zariadením na nepretržité monitorovanie emisií a |
| --- | --- |

—

sú vybavené zariadením na nepretržité monitorovanie emisií a

| — | dôkladne zdokumentujú, že odpad vypustený v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek nemá vplyv na ekosystémy, a to podľa kritérií, ktoré orgány prístavných štátov oznámia IMO. |
| --- | --- |

—

dôkladne zdokumentujú, že odpad vypustený v uzavretých prístavoch, prístavoch a ústiach riek nemá vplyv na ekosystémy, a to podľa kritérií, ktoré orgány prístavných štátov oznámia IMO.

| 6. | Článok 6 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Vkladá sa tento odsek:






  „1a. | Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že obsah síry v lodných palivách spĺňa príslušné ustanovenia článkov 4a a 4b. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Článok 6 sa mení a dopĺňa takto:

a)

Vkladá sa tento odsek:

„1a.

Členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že obsah síry v lodných palivách spĺňa príslušné ustanovenia článkov 4a a 4b.

Podľa potreby sa použije každý z týchto prostriedkov odberu vzoriek, analýzy a kontroly:

| — | odber vzoriek lodného paliva určeného na spálenie na palube počas jeho dodávania na loď podľa usmernení IMO a analýza jeho obsahu síry, |
| --- | --- |

—

odber vzoriek lodného paliva určeného na spálenie na palube počas jeho dodávania na loď podľa usmernení IMO a analýza jeho obsahu síry,

| — | odber vzoriek a analýza obsahu síry v lodnom palive určenom na spaľovanie na palube, ktorý je uložený v cisternách, ak je tento postup uskutočniteľný, a v zapečatených vzorkách paliva z nádrže na palube lode, |
| --- | --- |

—

odber vzoriek a analýza obsahu síry v lodnom palive určenom na spaľovanie na palube, ktorý je uložený v cisternách, ak je tento postup uskutočniteľný, a v zapečatených vzorkách paliva z nádrže na palube lode,

| — | kontrola lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode. |
| --- | --- |

—

kontrola lodných denníkov a dodacích listov pre nádrž lode.

Odber vzoriek sa začína dňom nadobudnutia platnosti príslušnej hodnoty maximálneho obsahu síry v palive. Vykonáva sa dostatočne často, v dostatočnom rozsahu a takým spôsobom, aby boli vzorky reprezentatívnym vyjadrením skúmaného paliva a paliva, ktoré používajú lode, kým sú v príslušných oblastiach na mori, prístavoch a na vnútrozemských vodných cestách.

Členské štáty okrem toho prijímajú primerané opatrenia na monitorovanie obsahu síry v lodných palivách, na ktoré sa nevzťahujú články 4a a 4b.“

| b) | V odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | metóda ISO 8754 (1992) a PrEN ISO 14596 pre ťažký vykurovací olej a lodné palivá;“. |
| --- | --- | --- |

b)

V odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

metóda ISO 8754 (1992) a PrEN ISO 14596 pre ťažký vykurovací olej a lodné palivá;“.

| 7. | Článok 7 sa nahrádza takto:
  „Článok 7
  Podávanie správ a skúmanie
  1.   Na základe výsledkov odberu vzoriek, analýz a kontrol vykonaných v súlade s článkom 6 členské štáty predkladajú Komisii každoročne do 30. júna krátku správu o obsahu síry v kvapalných palivách, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a ktoré sa používali na ich území počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Táto správa obsahuje údaj o celkovom počte testovaných vzoriek podľa typu paliva a uvádza zodpovedajúce množstvo použitého paliva a vypočítaný priemerný obsah síry. Členské štáty okrem toho uvádzajú v správe počet kontrol na palubách lodí a zaznamenávajú priemerný obsah síry v lodných palivách, ktoré sa používajú na ich území a na ktoré sa nevzťahuje táto smernica z 11. augusta 2005.
  2.   Okrem iného na základe:






  a) | výročných správ predložených podľa odseku 1; |
| --- | --- | --- |

7.

Článok 7 sa nahrádza takto:

„Článok 7

Podávanie správ a skúmanie

1.   Na základe výsledkov odberu vzoriek, analýz a kontrol vykonaných v súlade s článkom 6 členské štáty predkladajú Komisii každoročne do 30. júna krátku správu o obsahu síry v kvapalných palivách, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a ktoré sa používali na ich území počas predchádzajúceho kalendárneho roka. Táto správa obsahuje údaj o celkovom počte testovaných vzoriek podľa typu paliva a uvádza zodpovedajúce množstvo použitého paliva a vypočítaný priemerný obsah síry. Členské štáty okrem toho uvádzajú v správe počet kontrol na palubách lodí a zaznamenávajú priemerný obsah síry v lodných palivách, ktoré sa používajú na ich území a na ktoré sa nevzťahuje táto smernica z 11. augusta 2005.

2.   Okrem iného na základe:

a)

výročných správ predložených podľa odseku 1;

| b) | pozorovaného vývoja kvality ovzdušia, acidifikácie, nákladov na palivo a prekládky na iné dopravné prostriedky; |
| --- | --- |

b)

pozorovaného vývoja kvality ovzdušia, acidifikácie, nákladov na palivo a prekládky na iné dopravné prostriedky;

| c) | pokroku v znižovaní emisií oxidov síry z lodí cez mechanizmy IMO na základe iniciatívy Spoločenstva v tejto oblasti; |
| --- | --- |

c)

pokroku v znižovaní emisií oxidov síry z lodí cez mechanizmy IMO na základe iniciatívy Spoločenstva v tejto oblasti;

| d) | opatrení novej analýzy efektívnosti nákladov uvedených v článku 4a ods. 4 vrátane priamych a nepriamych prínosov pre životné prostredie a možných ďalších opatrení na znižovanie emisií a |
| --- | --- |

d)

opatrení novej analýzy efektívnosti nákladov uvedených v článku 4a ods. 4 vrátane priamych a nepriamych prínosov pre životné prostredie a možných ďalších opatrení na znižovanie emisií a

| e) | vykonávania článku 4c |
| --- | --- |

e)

vykonávania článku 4c

predloží Komisia najneskôr do roku 2008 správu Európskemu parlamentu a Rade.

Komisia môže predložiť spolu so svojou správou návrhy zmien a doplnení tejto smernice, a najmä pokiaľ ide o:

| — | druhú fázu maximálnych hodnôt síry stanovených pre jednotlivé kategórie palív a, |
| --- | --- |

—

druhú fázu maximálnych hodnôt síry stanovených pre jednotlivé kategórie palív a,

| — | berúc do úvahy prácu v IMO, pre tie oblasti mora, v ktorých sa majú používať palivá s nízkym obsahom síry. |
| --- | --- |

—

berúc do úvahy prácu v IMO, pre tie oblasti mora, v ktorých sa majú používať palivá s nízkym obsahom síry.

Komisia osobitne zváži návrhy na:

| a) | označenie ďalších kontrolných oblastí emisií SOx; |
| --- | --- |

a)

označenie ďalších kontrolných oblastí emisií SOx;

| b) | zníženie maximálneho obsahu síry v lodných palivách v kontrolných oblastiach emisií SOx podľa možnosti na 0,5 hmotnostných %; |
| --- | --- |

b)

zníženie maximálneho obsahu síry v lodných palivách v kontrolných oblastiach emisií SOx podľa možnosti na 0,5 hmotnostných %;

| c) | alternatívne alebo doplňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

c)

alternatívne alebo doplňujúce opatrenia.

3.   Do 31. decembra 2005 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o možnom použití ekonomických nástrojov vrátane takých mechanizmov, ako sú diferencované poplatky a poplatky za kilometre, obchodovateľné povolenia emisií a kompenzácia.

Komisia môže zvážiť predloženie návrhov ekonomických nástrojov ako alternatívnych alebo doplňujúcich opatrení v rámci preskúmania v roku 2008, pokiaľ možno jasne dokázať prínos pre životné prostredie a zdravie.

4.   Všetky zmeny a doplnenia potrebné na technické úpravy článku 2 body 1, 2, 3a, 3b, 3c) a 4 alebo článku 6 ods. 2 vedeckému a technickému pokroku sa prijímajú postupom uvedeným v článku 9 ods. 2. Takéto úpravy neznamenajú priame zmeny rozsahu pôsobnosti tejto smernice ani maximálnych hodnôt obsahu síry v palivách uvedených v tejto smernici.“

| 8. | Článok 9 sa nahrádza takto:
  „Článok 9
  Výbor
  1.   Komisii pomáha výbor.
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES (14) so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.
  Obdobie ustanovené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.
  3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok. |
| --- | --- |

8.

Článok 9 sa nahrádza takto:

„Článok 9

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES (14) so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Obdobie ustanovené v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

| 9. | Vkladá sa text prílohy k tejto smernici. |
| --- | --- |

9.

Vkladá sa text prílohy k tejto smernici.

Článok 2

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 11. augusta 2006. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 6. júla 2005

Za Európsky parlament

Predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

Predseda

J. STRAW

---

(1)  Ú. v. EÚ C 45 E, 25.2.2003, s. 277.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2003, s. 27.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 4. júna 2003 (Ú. v. EÚ C 68 E, 18.3.2004, s. 311), spoločná pozícia Rady z 9. decembra 2004 (Ú. v. EÚ C 63 E, 15.3.2005, s. 26) a pozícia Európskeho parlamentu z 13. apríla 2005 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku), rozhodnutie Rady z 23. mája 2005.

3

(4)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

6

(7)  Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

7

(8)  Ú. v. ES L 336, 7.12.1988, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 324, 29.11.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 415/2004 (Ú. v. EÚ L 68, 6.3.2004, s. 10).

9

(10)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  Ú. v. ES L 301, 28.10.1982, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.“.

11

(12)  Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.“

12

(13)  Ú. v. ES L 324, 29.11.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 415/2004 (Ú. v. EÚ L 68, 6.3.2004, s. 10.).“

13

(14)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.“

14

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA

GRÉCKE PLAVIDLÁ

| NÁZOV PLAVIDLA | ROK DODANIA | ČÍSLO IMO |
| --- | --- | --- |
| ARIADNE PALACE | 2002 | 9221310 |
| IKARUS PALACE | 1997 | 9144811 |
| KNOSSOS PALACE | 2001 | 9204063 |
| OLYMPIA PALACE | 2001 | 9220330 |
| PASIPHAE PALACE | 1997 | 9161948 |
| FESTOS PALACE | 2001 | 9204568 |
| EUROPA PALACE | 2002 | 9220342 |
| BLUE STAR I | 2000 | 9197105 |
| BLUE STAR II | 2000 | 9207584 |
| BLUE STAR ITHAKI | 1999 | 9203916 |
| BLUE STAR NAXOS | 2002 | 9241786 |
| BLUE STAR PAROS | 2002 | 9241774 |
| HELLENIC SPIRIT | 2001 | 9216030 |
| OLYMPIC CHAMPION | 2000 | 9216028 |
| LEFKA ORI | 1991 | 9035876 |
| SOPHOKLIS VENIZELOS | 1990 | 8916607“ |

NÁZOV PLAVIDLA

ROK DODANIA

ČÍSLO IMO

ARIADNE PALACE

2002

9221310

IKARUS PALACE

1997

9144811

KNOSSOS PALACE

2001

9204063

OLYMPIA PALACE

2001

9220330

PASIPHAE PALACE

1997

9161948

FESTOS PALACE

2001

9204568

EUROPA PALACE

2002

9220342

BLUE STAR I

2000

9197105

BLUE STAR II

2000

9207584

BLUE STAR ITHAKI

1999

9203916

BLUE STAR NAXOS

2002

9241786

BLUE STAR PAROS

2002

9241774

HELLENIC SPIRIT

2001

9216030

OLYMPIC CHAMPION

2000

9216028

LEFKA ORI

1991

9035876

SOPHOKLIS VENIZELOS

1990

8916607“

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 22.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 191/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 191/70

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 22. apríla 2005,

ktorým sa zriaďuje Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti

(2005/516/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

keďže:

| (1) | V roku 2003 Komisia zriadila skupinu osobností v oblasti výskumu bezpečnosti, ktorej základným poslaním bolo navrhnúť zásady a priority Európskeho programu výskumu bezpečnosti (EPVB). |
| --- | --- |

(1)

V roku 2003 Komisia zriadila skupinu osobností v oblasti výskumu bezpečnosti, ktorej základným poslaním bolo navrhnúť zásady a priority Európskeho programu výskumu bezpečnosti (EPVB).

| (2) | Po správe Výskum pre bezpečnú Európu, ktorú predložila skupina osobností v roku 2004, sa v oznámení Komisie zo 7. septembra 2004 pod názvom Výskum bezpečnosti: ďalšie kroky (1) navrhlo zriadiť Európsku poradnú radu pre výskum bezpečnosti (EPRVB). |
| --- | --- |

(2)

Po správe Výskum pre bezpečnú Európu, ktorú predložila skupina osobností v roku 2004, sa v oznámení Komisie zo 7. septembra 2004 pod názvom Výskum bezpečnosti: ďalšie kroky (1) navrhlo zriadiť Európsku poradnú radu pre výskum bezpečnosti (EPRVB).

| (3) | Je potrebné zriadiť EPRVB a vymedziť jej úlohy a štruktúru. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné zriadiť EPRVB a vymedziť jej úlohy a štruktúru.

| (4) | EPRVB by mala prispievať k obsahu EPVB a jeho implementácii. |
| --- | --- |

(4)

EPRVB by mala prispievať k obsahu EPVB a jeho implementácii.

| (5) | V EPRVB by mali byť zastúpení odborníci z rôznych skupín účastníkov: užívatelia, výrobné odvetvia a výskumné organizácie. EPRVB by mala pozostávať z dvoch skupín s odlišnými avšak komplementárnymi úlohami v závislosti od oblastí, v ktorých vykonávajú svoju činnosť. |
| --- | --- |

(5)

V EPRVB by mali byť zastúpení odborníci z rôznych skupín účastníkov: užívatelia, výrobné odvetvia a výskumné organizácie. EPRVB by mala pozostávať z dvoch skupín s odlišnými avšak komplementárnymi úlohami v závislosti od oblastí, v ktorých vykonávajú svoju činnosť.

| (6) | Bez toho, aby boli dotknuté bezpečnostné predpisy Komisie stanovené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (2), treba stanoviť pravidlá poskytovania informácií členmi EPRVB. |
| --- | --- |

(6)

Bez toho, aby boli dotknuté bezpečnostné predpisy Komisie stanovené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (2), treba stanoviť pravidlá poskytovania informácií členmi EPRVB.

| (7) | Je vhodné určiť lehotu na uplatňovanie tohto rozhodnutia. Komisia v stanovenom čase zváži, či je vhodné predĺžiť takú lehotu, |
| --- | --- |

(7)

Je vhodné určiť lehotu na uplatňovanie tohto rozhodnutia. Komisia v stanovenom čase zváži, či je vhodné predĺžiť takú lehotu,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Poradná rada

Týmto sa s účinnosťou od 1. júla 2005 zriaďuje pri Komisii poradná rada pod názvom Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti (EPRVB).

Článok 2

Úlohy

Komisia sa môže s EPRVB radiť o akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa obsahu a vykonávania Európskeho programu pre výskum bezpečnosti (EPVB), ktorý sa má realizovať prostredníctvom rámcového programu ES pre výskum.

EPRVB vykonáva svoje úlohy na základe komplexných znalostí kontextu európskej politiky, predovšetkým výskumných činností uskutočňovaných na vnútroštátnej úrovni, a zároveň podporuje iniciatívy v rámci európskej politiky v oblasti výskumu.

EPRVB predkladá Komisii odporúčania predovšetkým, nie však výlučne, v týchto oblastiach:

| a) | strategické misie, cieľové oblasti a priority stanovené pre EPBV na základe správy skupiny osobností Výskum pre bezpečnú Európu s prihliadnutím na zriadenie Európskej obrannej agentúry, ako aj na vnútroštátne a medzivládne činnosti; |
| --- | --- |

a)

strategické misie, cieľové oblasti a priority stanovené pre EPBV na základe správy skupiny osobností Výskum pre bezpečnú Európu s prihliadnutím na zriadenie Európskej obrannej agentúry, ako aj na vnútroštátne a medzivládne činnosti;

| b) | technologická spôsobilosť, ktorú je potrebné zaviesť medzi zainteresovanými účastníkmi v Európe; odporúča stratégiu na zlepšenie technologickej základne európskeho výrobného odvetvia v záujme zlepšenia jeho konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

b)

technologická spôsobilosť, ktorú je potrebné zaviesť medzi zainteresovanými účastníkmi v Európe; odporúča stratégiu na zlepšenie technologickej základne európskeho výrobného odvetvia v záujme zlepšenia jeho konkurencieschopnosti;

| c) | strategické a prevádzkové aspekty EPVB s prihliadnutím na skúsenosti a výsledky nadobudnuté útvarmi Komisie v rámci prípravného opatrenia na zvýšenie európskeho priemyselného potenciálu v oblasti výskumu bezpečnosti (3) s dôrazom na oblasť bezpečnosti, vrátane výskumu zastrešeného rámcovým programom ES pre výskum, a nadobudnuté inými odborníkmi alebo poradnými skupinami; |
| --- | --- |

c)

strategické a prevádzkové aspekty EPVB s prihliadnutím na skúsenosti a výsledky nadobudnuté útvarmi Komisie v rámci prípravného opatrenia na zvýšenie európskeho priemyselného potenciálu v oblasti výskumu bezpečnosti (3) s dôrazom na oblasť bezpečnosti, vrátane výskumu zastrešeného rámcovým programom ES pre výskum, a nadobudnuté inými odborníkmi alebo poradnými skupinami;

| d) | problémy súvisiace s implementáciou, ako je výmena utajovaných informácií a práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

d)

problémy súvisiace s implementáciou, ako je výmena utajovaných informácií a práv duševného vlastníctva;

| e) | optimalizácia využívania verejných výskumných a hodnotiacich infraštruktúr v rámci EPVB; |
| --- | --- |

e)

optimalizácia využívania verejných výskumných a hodnotiacich infraštruktúr v rámci EPVB;

| f) | komunikačná stratégia na podporu informovanosti o EPVB, ako aj na účely poskytovania informácii o výskumných programoch zainteresovaných účastníkov. |
| --- | --- |

f)

komunikačná stratégia na podporu informovanosti o EPVB, ako aj na účely poskytovania informácii o výskumných programoch zainteresovaných účastníkov.

Predseda ktorejkoľvek skupiny EPRVB môže Komisii naznačiť, ako je stanovené v článku 4 ods. 1, že je žiaduce konzultovať s EPRVB aj o iných otázkach.

Článok 3

Členstvo v EPRVB — vymenovanie

1.   Členov EPRVB vymenúva Komisia spomedzi odborníkov a stratégov na vysokej úrovni, ktorí majú odborné znalosti v oblastiach uvedených v článku 2.

2.   Členovia sú vymenovaní ad personam, náhradníci sa nevymenúvajú. Členovia vykonávajú svoju funkciu na základe svojej osobnej spôsobilosti a radia Komisii nezávisle od akýchkoľvek vonkajších pokynov. Nesmú rozširovať informácie získané EPRVB pri výkone jej činností, ak je Komisia toho názoru, že takéto informácie sú dôverné.

3.   Členovia sú vymenovaní na obdobie nepresahujúce obdobie platnosti tohto rozhodnutia. Svoju funkciu vykonávajú až do vymenovania ich nástupcov alebo do uplynutia ich funkčného obdobia.

4.   Za členov, ktorí stratili spôsobilosť naďalej konštruktívne prispievať k činnosti EPRVB, ktorí sa vzdali funkcie alebo ktorí nedodržiavajú podmienky uvedené v odseku 2 tohto článku alebo v článku 287 zmluvy, môže Komisia až do konca ich funkčného obdobia vymenovať nástupcov.

5.   Zoznam členov EPRVB a následné vymenovania jej ďalších členov uverejňuje Komisia na informatívne účely v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.

Článok 4

Činnosť

1.   EPRVB pozostáva z dvoch skupín:

| a) | zo skupiny zaoberajúcej sa požiadavkami potreby výskumu bezpečnosti; |
| --- | --- |

a)

zo skupiny zaoberajúcej sa požiadavkami potreby výskumu bezpečnosti;

| b) | zo skupiny zaoberajúcej sa požiadavkami dodávateľského reťazca v oblasti technológií. |
| --- | --- |

b)

zo skupiny zaoberajúcej sa požiadavkami dodávateľského reťazca v oblasti technológií.

2.   Členovia EPRVB si pre každú skupinu volia predsedu.

3.   Po dohode s Komisiou a na základe mandátu vymedzeného jednou alebo obidvoma skupinami EPRVB sa na účely riešenia osobitných problémov môžu na báze ad hoc vytvoriť podskupiny. Také podskupiny zaniknú hneď, ako splnia svoje mandáty.

4.   Na riešenie osobitných otázok pracovného programu môže Komisia vyzvať odborníkov alebo pozorovateľov, vrátane osôb z útvarov Komisie, ktoré majú osobitnú spôsobilosť, aby usmerňovali prácu EPRVB alebo aby sa v prípade vhodnosti a potreby podieľali na činnosti podskupín vzniknutých na báze ad hoc.

5.   Skupiny EPRVB sa stretávajú v kanceláriách Komisie podľa pravidiel a harmonogramu stanoveného Komisiou. Obidve skupiny EPRVB môžu využívať sekretárske služby Komisie. Skupiny môžu organizovať spoločné stretnutia na účely zabezpečenia konzistentného prístupu a väčšej koordinácie. Takýmto spoločným stretnutiam budú spolupredsedať predsedovia skupín EPRVB.

6.   Skupiny EPRVB prijímajú na základe návrhu Komisie svoj mandát vrátane svojho rokovacieho poriadku.

7.   Na účely sprostredkúvania pracovných dokumentov, záverov, zápisníc alebo akýchkoľvek iných dôležitých dokumentov sa zriaďuje intranet s obmedzeným prístupom.

Článok 5

Výdavky

Cestovné výdavky, ktoré vznikajú členom a vybraným odborníkom v súvislosti s činnosťou EPRVB, nahrádza Komisia v súlade s vlastnými pravidlami. Členom a vybraným odborníkom za poskytované služby neprislúcha odmena.

Článok 6

Poskytovanie informácií

Rokovací poriadok EPRVB stanovuje pravidlá o poskytovaní informácií členmi EPRVB.

Všetky osoby, ktoré sa zúčastňujú na činnosti EPRVB, sa zdržia poskytovania informácií, ku ktorým získali prístup pri výkone svojej činnosti.

Článok 7

Uplatniteľnosť

Platnosť tohto rozhodnutia uplynie 31. decembra 2006.

V Bruseli 22. apríla 2005

Za Komisiu

Günter VERHEUGEN

Podpredseda

---

(1)  KOM(2004) 590 v konečnom znení.

1

(2)  Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2005/94/ES, Euratom (Ú. v. EÚ L 31, 4.2.2005, s. 66).

2

(3)  KOM(2004) 72 v konečnom znení.

3

---