# Europos Sąjungos L 175/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 175 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. liepos 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 175

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. liepos 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1072/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1073/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 2 TFAAK (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1074/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1227/2000, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui | 12 |
| | | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1075/2005, dėl eksporto licencijų išdavimo vyno sektoriui | 14 |
| | | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1076/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo | 15 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1072/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1073/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 2 TFAAK (
  1
  )

1

3

*

2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1074/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1227/2000, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui

12

2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1075/2005, dėl eksporto licencijų išdavimo vyno sektoriui

14

2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1076/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

15

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis leidžiančias nukrypti nuostatas, kad valstybių narių statistikos sistemos atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1861) | 16 |
| | * | 2005 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis tam tikroms valstybėms narėms leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su pirmuoju ketvirtinių duomenų perdavimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2004
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1874) | 20 |
| | * | 2005 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimas, nutraukiantis antidempingo tyrimą, susijusį su tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų), kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, importu | 21 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis leidžiančias nukrypti nuostatas, kad valstybių narių statistikos sistemos atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1861)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1861)

16

*

2005 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis tam tikroms valstybėms narėms leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su pirmuoju ketvirtinių duomenų perdavimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2004
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1874)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1874)

20

*

2005 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimas, nutraukiantis antidempingo tyrimą, susijusį su tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų), kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, importu

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1072/2005

2005 m. liepos 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. liepos 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. liepos 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 45,3 |
| 096 | 42,0 |
| 999 | 43,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 102,8 |
| 999 | 102,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 58,3 |
| 528 | 53,7 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,5 |
| 400 | 96,1 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 64,4 |
| 512 | 76,0 |
| 528 | 56,8 |
| 720 | 76,1 |
| 804 | 89,2 |
| 999 | 79,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,7 |
| 512 | 47,8 |
| 528 | 60,4 |
| 800 | 35,3 |
| 999 | 56,1 |
| 0809 10 00 | 052 | 180,1 |
| 999 | 180,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 282,8 |
| 400 | 316,1 |
| 999 | 299,5 |
| 0809 40 05 | 624 | 113,7 |
| 999 | 113,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

45,3

096

42,0

999

43,7

0707 00 05

052

102,8

999

102,8

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

388

58,3

528

53,7

999

56,0

0808 10 80

388

84,5

400

96,1

404

94,3

508

64,4

512

76,0

528

56,8

720

76,1

804

89,2

999

79,7

0808 20 50

388

80,7

512

47,8

528

60,4

800

35,3

999

56,1

0809 10 00

052

180,1

999

180,1

0809 20 95

052

282,8

400

316,1

999

299,5

0809 40 05

624

113,7

999

113,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1073/2005

2005 m. liepos 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1725/2003, priimantį tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, dėl 2 TFAAK

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1715/2003 (2) buvo patvirtinti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2002 m. rugsėjo 14 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1715/2003 (2) buvo patvirtinti tam tikri tarptautiniai standartai ir aiškinimai, galioję 2002 m. rugsėjo 14 d.

| (2) | 2003 m. gruodžio 17 d. Tarptautinė apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė persvarstyta 32 tarptautinį apskaitos standartą (TAS) „Finansinės priemonės: atskleidimas ir pateikimas“. 32 TAS, kuriame nustatomi pagrindiniai tokių priemonių, kaip įsipareigojimų ir nuosavybės, klasifikavimo principai, Europos Komisija priėmė 2004 m. gruodžio 29 d. Reglamentu (EB) Nr. 2237/2004 (3). |
| --- | --- |

(2)

2003 m. gruodžio 17 d. Tarptautinė apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė persvarstyta 32 tarptautinį apskaitos standartą (TAS) „Finansinės priemonės: atskleidimas ir pateikimas“. 32 TAS, kuriame nustatomi pagrindiniai tokių priemonių, kaip įsipareigojimų ir nuosavybės, klasifikavimo principai, Europos Komisija priėmė 2004 m. gruodžio 29 d. Reglamentu (EB) Nr. 2237/2004 (3).

| (3) | Po dvišalių diskusijų su jungtinių ūkio subjektų atstovais ir Komisijos prašymu TASV paprašė, kad Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimų komitetas (TFAAK) paaiškintų, kaip taikyti persvarstytą 32 TAS. |
| --- | --- |

(3)

Po dvišalių diskusijų su jungtinių ūkio subjektų atstovais ir Komisijos prašymu TASV paprašė, kad Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimų komitetas (TFAAK) paaiškintų, kaip taikyti persvarstytą 32 TAS.

| (4) | 2 TFAAK „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ buvo paskelbtas 2004 m. lapkričio 25 d. Aiškinime aiškinama, kad dalininkų turimų akcijų klasifikavimas į finansinius įsipareigojimus arba nuosavybę priklauso nuo šių akcijų ypatumų, ypač jų išpirkimo. Šio aiškinimo taikymas įsigalioja tą pačią dieną, kaip ir 32 TAS, kaip jau nurodyta 2004 m. gruodžio 29 d. Reglamento (EB) Nr. 2237/2004, priimančio 32 TAS, 3 konstatuojamoje dalyje. |
| --- | --- |

(4)

2 TFAAK „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ buvo paskelbtas 2004 m. lapkričio 25 d. Aiškinime aiškinama, kad dalininkų turimų akcijų klasifikavimas į finansinius įsipareigojimus arba nuosavybę priklauso nuo šių akcijų ypatumų, ypač jų išpirkimo. Šio aiškinimo taikymas įsigalioja tą pačią dieną, kaip ir 32 TAS, kaip jau nurodyta 2004 m. gruodžio 29 d. Reglamento (EB) Nr. 2237/2004, priimančio 32 TAS, 3 konstatuojamoje dalyje.

| (5) | Konsultacijos su šios srities techniniais ekspertais rodo, kad 2 TFAAK aiškinimas „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus. |
| --- | --- |

(5)

Konsultacijos su šios srities techniniais ekspertais rodo, kad 2 TFAAK aiškinimas „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus.

| (6) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1725/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1725/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (7) | Šis pakeitimas turėtų išimties tvarka galioti ūkio subjekto finansiniams metams, prasidedantiems 2005 m. sausio 1 d. arba vėliau, t. y. nuo bet kurios dienos iki šio reglamento paskelbimo. Retrospektyvus taikymas yra išimties tvarka pateisinamas tuo, kad jungtiniai ūkio subjektai galėtų parengti atskaitomybę pagal 32 TAS, kaip aiškinama 2 TFAAK, ir kad minėti ūkio subjektai galėtų pagrįstai tikėtis jo taikymo tuo metu, kai priimamas 32 TAS. |
| --- | --- |

(7)

Šis pakeitimas turėtų išimties tvarka galioti ūkio subjekto finansiniams metams, prasidedantiems 2005 m. sausio 1 d. arba vėliau, t. y. nuo bet kurios dienos iki šio reglamento paskelbimo. Retrospektyvus taikymas yra išimties tvarka pateisinamas tuo, kad jungtiniai ūkio subjektai galėtų parengti atskaitomybę pagal 32 TAS, kaip aiškinama 2 TFAAK, ir kad minėti ūkio subjektai galėtų pagrįstai tikėtis jo taikymo tuo metu, kai priimamas 32 TAS.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę. |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Apskaitos reguliavimo komiteto nuomonę.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1725/2003 priedas iš dalies keičiamas taip:

įterpiamas 2 TFAAK „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ aiškinimo, nurodyto šio reglamento priede, tekstas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas kiekvieniems bendrovės metams, prasidedantiems 2005 m. sausio 1 d. arba vėliau.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

1

(2)  OL L 261, 2003 10 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 211/2005 (OL L 41, 2005 2 11, p. 1).

2

(3)  OL L 393, 2004 12 31, p. 1.

3

---

PRIEDAS

TARPTAUTINIAI FINANSINĖS ATSKAITOMYBĖS STANDARTAI

| 2 TFAAK | „Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“ |
| --- | --- |

2 TFAAK

„Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės“

Galima platinti Europos ekonominėje erdvėje. Visos teisės už Europos ekonominės erdvės ribų, išskyrus teises dauginti asmeniniu ar kitokiu sąžiningu tikslu, yra saugomos. Išsamesnė informacija pateikiama Tarptautinių apskaitos standartų valdybos adresu www.iasb.org.uk

2-ASIS TFAAK AIŠKINIMAS

Dalininkų turimos jungtinių ūkio subjektų akcijos ir panašios priemonės

Nuorodos

| — | 32 TAS Finansinės priemonės: atskleidimas ir pateikimas (persvarstyta 2003 m.) |
| --- | --- |

—

32 TAS Finansinės priemonės: atskleidimas ir pateikimas (persvarstyta 2003 m.)

| — | 39 TAS Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas (persvarstyta 2003 m.) |
| --- | --- |

—

39 TAS Finansinės priemonės: pripažinimas ir vertinimas (persvarstyta 2003 m.)

Prielaidos

| 1 | Jungtinius ir kitus panašius ūkio subjektus sukuria grupės asmenų bendriems ekonominiams ir socialiniams poreikiams tenkinti. Nacionalinė teisė jungtinius ūkio subjektus paprastai apibrėžia kaip organizacijas, siekiančias paremti savo dalininkų ekonominį vystymąsi, vykdant bendras operacijas (savitarpio pagalbos principas). Dalininkų turtinės teisės jungtiniame ūkio subjekte dažnai apibūdinamos kaip dalininkų akcijos, vienetai ar panašūs, toliau vadinami „dalininkų akcijos“. |
| --- | --- |

1

Jungtinius ir kitus panašius ūkio subjektus sukuria grupės asmenų bendriems ekonominiams ir socialiniams poreikiams tenkinti. Nacionalinė teisė jungtinius ūkio subjektus paprastai apibrėžia kaip organizacijas, siekiančias paremti savo dalininkų ekonominį vystymąsi, vykdant bendras operacijas (savitarpio pagalbos principas). Dalininkų turtinės teisės jungtiniame ūkio subjekte dažnai apibūdinamos kaip dalininkų akcijos, vienetai ar panašūs, toliau vadinami „dalininkų akcijos“.

| 2 | 32 TAS nustatomi finansinių priemonių klasifikavimo į finansinius įsipareigojimus ar nuosavybę principai. Iš esmės šie principai taikomi klasifikuojant dokumentus su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise, kurie įgalina turėtoją pateikti šiuos dokumentus leidėjui, mainais į grynuosius pinigus ar kitą finansinę priemonę. Šių principų pritaikymas dalininkų turimoms jungtinių ūkio subjektų akcijoms ir panašioms priemonėms yra sudėtingas. Kai kurie Tarptautinių apskaitos standartų valdybos nariai paprašė pateikti paaiškinimą, kaip 32 TAS principai taikomi dalininkų turimoms akcijoms ir panašioms priemonėms, turinčioms tam tikras ypatybes, bei nurodyti aplinkybes, kuriomis šios ypatybės daro poveikį įsipareigojimų ar nuosavybės klasifikavimui. |
| --- | --- |

2

32 TAS nustatomi finansinių priemonių klasifikavimo į finansinius įsipareigojimus ar nuosavybę principai. Iš esmės šie principai taikomi klasifikuojant dokumentus su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise, kurie įgalina turėtoją pateikti šiuos dokumentus leidėjui, mainais į grynuosius pinigus ar kitą finansinę priemonę. Šių principų pritaikymas dalininkų turimoms jungtinių ūkio subjektų akcijoms ir panašioms priemonėms yra sudėtingas. Kai kurie Tarptautinių apskaitos standartų valdybos nariai paprašė pateikti paaiškinimą, kaip 32 TAS principai taikomi dalininkų turimoms akcijoms ir panašioms priemonėms, turinčioms tam tikras ypatybes, bei nurodyti aplinkybes, kuriomis šios ypatybės daro poveikį įsipareigojimų ar nuosavybės klasifikavimui.

Taikymas

| 3 | Šis Aiškinimas taikomas finansinėms priemonėms, kurioms taikomas 32 TAS, įskaitant finansines priemones, kurios parodo dalininkų turimą ūkio subjekto nuosavybės dalį, išleistas jungtinių ūkio subjektų dalininkams. Šis Aiškinimas netaikomas finansinėms priemonėms, kurios bus arba gali būti įvykdytos naudojant ūkio subjekto nuosavybės priemones. |
| --- | --- |

3

Šis Aiškinimas taikomas finansinėms priemonėms, kurioms taikomas 32 TAS, įskaitant finansines priemones, kurios parodo dalininkų turimą ūkio subjekto nuosavybės dalį, išleistas jungtinių ūkio subjektų dalininkams. Šis Aiškinimas netaikomas finansinėms priemonėms, kurios bus arba gali būti įvykdytos naudojant ūkio subjekto nuosavybės priemones.

Svarstomi klausimai

| 4 | Daug finansinių priemonių, įskaitant dalininkų akcijas, turi nuosavybės ypatybes, įskaitant balsavimo teises ir teises dalyvauti skirstant dividendus. Kai kurios finansinės priemonės turėtojui suteikia teisę reikalauti išpirkimo grynaisiais pinigais arba kitu finansiniu turtu, tačiau gali apimti apribojimus, arba tokie apribojimai gali būti taikomi, dėl finansinių priemonių susigrąžinimo. Kaip šios išpirkimo sąlygos turėtų būti vertinamos nustatant, ar finansinės priemonės turėtų būti klasifikuojamos kaip įsipareigojimai ar kaip nuosavybė? |
| --- | --- |

4

Daug finansinių priemonių, įskaitant dalininkų akcijas, turi nuosavybės ypatybes, įskaitant balsavimo teises ir teises dalyvauti skirstant dividendus. Kai kurios finansinės priemonės turėtojui suteikia teisę reikalauti išpirkimo grynaisiais pinigais arba kitu finansiniu turtu, tačiau gali apimti apribojimus, arba tokie apribojimai gali būti taikomi, dėl finansinių priemonių susigrąžinimo. Kaip šios išpirkimo sąlygos turėtų būti vertinamos nustatant, ar finansinės priemonės turėtų būti klasifikuojamos kaip įsipareigojimai ar kaip nuosavybė?

Sutarimas

| 5 | Finansinės priemonės turėtojo sutartinė teisė (įskaitant dalininkų turimas jungtinių ūkio subjektų akcijas) reikalauti išpirkimo, pati savo esme nereikalauja, kad finansinė priemonė būtų klasifikuojama kaip finansinis įsipareigojimas. Ūkio subjektas, finansinę priemonę priskirdamas finansiniam įsipareigojimui ar nuosavybei, turi apsvarstyti visas klasifikavimo sąlygas ir aplinkybes. Šios sąlygos ir aplinkybės apima susijusius vietos įstatymus, taisykles ir ūkio subjekto valdymo įstatus, galiojančius klasifikavimo dieną, tačiau nesitikint būsimų tų įstatymų, taisyklių ar įstatų pataisų. |
| --- | --- |

5

Finansinės priemonės turėtojo sutartinė teisė (įskaitant dalininkų turimas jungtinių ūkio subjektų akcijas) reikalauti išpirkimo, pati savo esme nereikalauja, kad finansinė priemonė būtų klasifikuojama kaip finansinis įsipareigojimas. Ūkio subjektas, finansinę priemonę priskirdamas finansiniam įsipareigojimui ar nuosavybei, turi apsvarstyti visas klasifikavimo sąlygas ir aplinkybes. Šios sąlygos ir aplinkybės apima susijusius vietos įstatymus, taisykles ir ūkio subjekto valdymo įstatus, galiojančius klasifikavimo dieną, tačiau nesitikint būsimų tų įstatymų, taisyklių ar įstatų pataisų.

| 6 | Dalininkų akcijos, kurios būtų klasifikuojamos kaip nuosavybė, jei dalininkai neturėtų teisės reikalauti išpirkimo, yra nuosavybė jei egzistuoja kuri nors sąlyga, aprašyta 7 ir 8 paragrafuose. Indėliai iki pareikalavimo, įskaitant einamąsias sąskaitas, indėlių sąskaitas ir panašias sutartis, kurios atsiranda, kai dalininkai veikia kaip klientai, yra ūkio subjekto finansiniai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

6

Dalininkų akcijos, kurios būtų klasifikuojamos kaip nuosavybė, jei dalininkai neturėtų teisės reikalauti išpirkimo, yra nuosavybė jei egzistuoja kuri nors sąlyga, aprašyta 7 ir 8 paragrafuose. Indėliai iki pareikalavimo, įskaitant einamąsias sąskaitas, indėlių sąskaitas ir panašias sutartis, kurios atsiranda, kai dalininkai veikia kaip klientai, yra ūkio subjekto finansiniai įsipareigojimai.

| 7 | Dalininkų akcijos yra nuosavybė, jei ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti dalininkų akcijų išpirkimą. |
| --- | --- |

7

Dalininkų akcijos yra nuosavybė, jei ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti dalininkų akcijų išpirkimą.

| 8 | Vietos įstatymuose, taisyklėse ar ūkio subjekto įstatuose dėl dalininkų akcijų išpirkimo gali būti numatyti įvairūs draudimų tipai, pvz., besąlygiški draudimai arba likvidumo kriterijais pagrįsti draudimai. Jei išpirkimą besąlygiškai draudžia vietos įstatymai, taisyklės ar ūkio subjekto įstatai, dalininkų akcijos yra nuosavybė. Tačiau vietos įstatymų, taisyklių ar ūkio subjektų įstatų nuostatos, draudžiančios išpirkimą tik jei laikomasi (arba nesilaikoma) sąlygų, pvz., likvidumo apribojimų, nelemia, kad dalininkų akcijos būtų nuosavybė. |
| --- | --- |

8

Vietos įstatymuose, taisyklėse ar ūkio subjekto įstatuose dėl dalininkų akcijų išpirkimo gali būti numatyti įvairūs draudimų tipai, pvz., besąlygiški draudimai arba likvidumo kriterijais pagrįsti draudimai. Jei išpirkimą besąlygiškai draudžia vietos įstatymai, taisyklės ar ūkio subjekto įstatai, dalininkų akcijos yra nuosavybė. Tačiau vietos įstatymų, taisyklių ar ūkio subjektų įstatų nuostatos, draudžiančios išpirkimą tik jei laikomasi (arba nesilaikoma) sąlygų, pvz., likvidumo apribojimų, nelemia, kad dalininkų akcijos būtų nuosavybė.

| 9 | Besąlygiškas draudimas gali būti absoliutus – visi išpirkimai uždrausti. Besąlygiškas draudimas gali būti dalinis – draudžiamas dalininkų akcijų išpirkimas jei dėl to dalininkų akcijų skaičius arba iš dalininkų akcijų apmokėtas kapitalas sumažėtų žemiau nustatyto lygio. Dalininkų akcijos, kurias draudžiama išpirkti, yra įsipareigojimai, išskyrus, kai ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti išpirkimą, kaip aprašyta 7 paragrafe. Kai kuriais atvejais akcijų skaičius arba apmokėto kapitalo dalis, kuriai taikomas išpirkimo draudimas, laikui bėgant gali keistis. Pasikeitus tokiam išpirkimo draudimui gali būti atliekami pervedimai tarp finansinių įsipareigojimų ir nuosavybės. |
| --- | --- |

9

Besąlygiškas draudimas gali būti absoliutus – visi išpirkimai uždrausti. Besąlygiškas draudimas gali būti dalinis – draudžiamas dalininkų akcijų išpirkimas jei dėl to dalininkų akcijų skaičius arba iš dalininkų akcijų apmokėtas kapitalas sumažėtų žemiau nustatyto lygio. Dalininkų akcijos, kurias draudžiama išpirkti, yra įsipareigojimai, išskyrus, kai ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti išpirkimą, kaip aprašyta 7 paragrafe. Kai kuriais atvejais akcijų skaičius arba apmokėto kapitalo dalis, kuriai taikomas išpirkimo draudimas, laikui bėgant gali keistis. Pasikeitus tokiam išpirkimo draudimui gali būti atliekami pervedimai tarp finansinių įsipareigojimų ir nuosavybės.

| 10 | Pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas savo išperkamą finansinį įsipareigojimą turi įvertinti tikrąja verte. Kai dalininkų akcijoms būdinga išpirkimo ypatybė, ūkio subjektas išperkamo finansinio įsipareigojimo tikrąją vertę įvertina ne mažesne kaip maksimali suma, mokėtina remiantis išpirkimo nuostatomis, pateiktomis jo įstatuose arba taikomuose įstatymuose, ir diskontuojama nuo pirmos dienos, kai gali būti reikalaujama sumokėti sumą (žr. 3 pavyzdį). |
| --- | --- |

10

Pirminio pripažinimo metu ūkio subjektas savo išperkamą finansinį įsipareigojimą turi įvertinti tikrąja verte. Kai dalininkų akcijoms būdinga išpirkimo ypatybė, ūkio subjektas išperkamo finansinio įsipareigojimo tikrąją vertę įvertina ne mažesne kaip maksimali suma, mokėtina remiantis išpirkimo nuostatomis, pateiktomis jo įstatuose arba taikomuose įstatymuose, ir diskontuojama nuo pirmos dienos, kai gali būti reikalaujama sumokėti sumą (žr. 3 pavyzdį).

| 11 | Kaip reikalaujama 32 TAS 35 paragrafe, nuosavybės priemonių paskirstymas turėtojams pripažįstamas tiesiogiai nuosavybėje, atėmus visus pelno mokesčius. Palūkanos, dividendai ir kita su finansinėmis priemonėmis, klasifikuojamomis kaip finansiniai įsipareigojimai, susijusi grąža yra sąnaudos, nepaisant to, ar šios mokamos sumos teisiškai apibūdinamos kaip dividendai, palūkanos ar kitaip. |
| --- | --- |

11

Kaip reikalaujama 32 TAS 35 paragrafe, nuosavybės priemonių paskirstymas turėtojams pripažįstamas tiesiogiai nuosavybėje, atėmus visus pelno mokesčius. Palūkanos, dividendai ir kita su finansinėmis priemonėmis, klasifikuojamomis kaip finansiniai įsipareigojimai, susijusi grąža yra sąnaudos, nepaisant to, ar šios mokamos sumos teisiškai apibūdinamos kaip dividendai, palūkanos ar kitaip.

| 12 | Priedėlyje, kuris yra neatskiriama susitarimo dalis, pateikiami šio susitarimo taikymo pavyzdžiai. |
| --- | --- |

12

Priedėlyje, kuris yra neatskiriama susitarimo dalis, pateikiami šio susitarimo taikymo pavyzdžiai.

Atskleidimas

| 13 | Kai dėl išpirkimo draudimo pasikeitimo atliekami pervedimai tarp finansinių įsipareigojimų ir nuosavybės, ūkio subjektas turi atskirai atskleisti pervedamą sumą, pasirinktą laiką ir priežastį. |
| --- | --- |

13

Kai dėl išpirkimo draudimo pasikeitimo atliekami pervedimai tarp finansinių įsipareigojimų ir nuosavybės, ūkio subjektas turi atskirai atskleisti pervedamą sumą, pasirinktą laiką ir priežastį.

Įsigaliojimo data

| 14 | Šio Aiškinimo įsigaliojimo data ir perėjimo reikalavimai yra tokie pat, kaip taikomi 32 TAS (persvarstytas 2003 m.). Ūkio subjektas turi taikyti šį Aiškinimą metiniams finansinės atskaitomybės laikotarpiams, prasidedantiems 2005 m. sausio 1 d. arba vėliau. Jei ūkio subjektas taiko šį Aiškinimą atskaitomybės laikotarpiui, prasidedančiam prieš 2005 m. sausio 1 d., jis turi atskleisti šį faktą. Šis Aiškinimas turi būti taikomas retrospektyviai. |
| --- | --- |

14

Šio Aiškinimo įsigaliojimo data ir perėjimo reikalavimai yra tokie pat, kaip taikomi 32 TAS (persvarstytas 2003 m.). Ūkio subjektas turi taikyti šį Aiškinimą metiniams finansinės atskaitomybės laikotarpiams, prasidedantiems 2005 m. sausio 1 d. arba vėliau. Jei ūkio subjektas taiko šį Aiškinimą atskaitomybės laikotarpiui, prasidedančiam prieš 2005 m. sausio 1 d., jis turi atskleisti šį faktą. Šis Aiškinimas turi būti taikomas retrospektyviai.

Priedėlis

SUSITARIMO TAIKYMO PAVYZDŽIAI

Ši priedėlis yra neatskiriama Aiškinimo dalis.

| A1 | Šiame priedėlyje aprašomi septyni TFAAK susitarimo taikymo pavyzdžiai. Tai nėra baigtinis pavyzdžių sąrašas; galimi kiti modeliai. Kiekviename pavyzdyje daroma prielaida, kad nėra kitų sąlygų, kaip tik tos, pateiktos pavyzdžio duomenyse, kurios reikalautų, kad finansinė priemonė būtų klasifikuojama kaip finansinis įsipareigojimas. |
| --- | --- |

A1

Šiame priedėlyje aprašomi septyni TFAAK susitarimo taikymo pavyzdžiai. Tai nėra baigtinis pavyzdžių sąrašas; galimi kiti modeliai. Kiekviename pavyzdyje daroma prielaida, kad nėra kitų sąlygų, kaip tik tos, pateiktos pavyzdžio duomenyse, kurios reikalautų, kad finansinė priemonė būtų klasifikuojama kaip finansinis įsipareigojimas.

BESĄLYGIŠKA TEISĖ ATMESTI IŠPIRKIMĄ (7 paragrafas)

1 pavyzdys

Faktai

| A2 | Ūkio subjekto įstatuose tvirtinama, kad išpirkimas atliekamas išskirtinai ūkio subjekto nuožiūra. Įstatuose apie tai daugiau nepateikta išsamesnės informacijos ar taikomų apribojimų. Praeityje ūkio subjektas niekada neatsisakė išpirkti narių akcijų, nors valdyba turi teisę tai padaryti. |
| --- | --- |

A2

Ūkio subjekto įstatuose tvirtinama, kad išpirkimas atliekamas išskirtinai ūkio subjekto nuožiūra. Įstatuose apie tai daugiau nepateikta išsamesnės informacijos ar taikomų apribojimų. Praeityje ūkio subjektas niekada neatsisakė išpirkti narių akcijų, nors valdyba turi teisę tai padaryti.

Klasifikavimas

| A3 | Ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti išpirkimą ir todėl dalininkų akcijos yra nuosavybė. 32 TAS nustatomi klasifikavimo principai, kurie pagrįsti finansinės priemonės sąlygomis ir pažymima, kad atlikti, arba ketinami atlikti, savarankiški mokėjimai nedaro poveikio įsipareigojimų klasifikavimui. 32 TAS AG26 paragrafe pažymima:
  Kai privilegijuotosios akcijos negali būti išpirktos, atitinkama klasifikacija nustatoma pagal kitas privilegijuotųjų akcijų teises. Klasifikavimas yra pagrįstas sutartimi įforminamais susitarimais ir finansinio įsipareigojimo bei nuosavybės priemonės apibrėžimais. Kai leidėjas paskirsto turėtojams privilegijuotąsias akcijas su kaupiamaisiais arba nekaupiamaisiais dividendais savo nuožiūra, tokios akcijos yra nuosavybės priemonės. Privilegijuotųjų akcijų klasifikavimas į nuosavybės priemones ar finansinius įsipareigojimus nėra veikiamas, pavyzdžiui:






  a) | praeityje įvykdytų paskirstymų; |
| --- | --- | --- |

A3

Ūkio subjektas turi besąlygišką teisę atmesti išpirkimą ir todėl dalininkų akcijos yra nuosavybė. 32 TAS nustatomi klasifikavimo principai, kurie pagrįsti finansinės priemonės sąlygomis ir pažymima, kad atlikti, arba ketinami atlikti, savarankiški mokėjimai nedaro poveikio įsipareigojimų klasifikavimui. 32 TAS AG26 paragrafe pažymima:

Kai privilegijuotosios akcijos negali būti išpirktos, atitinkama klasifikacija nustatoma pagal kitas privilegijuotųjų akcijų teises. Klasifikavimas yra pagrįstas sutartimi įforminamais susitarimais ir finansinio įsipareigojimo bei nuosavybės priemonės apibrėžimais. Kai leidėjas paskirsto turėtojams privilegijuotąsias akcijas su kaupiamaisiais arba nekaupiamaisiais dividendais savo nuožiūra, tokios akcijos yra nuosavybės priemonės. Privilegijuotųjų akcijų klasifikavimas į nuosavybės priemones ar finansinius įsipareigojimus nėra veikiamas, pavyzdžiui:

a)

praeityje įvykdytų paskirstymų;

| b) | ketinimo atlikti paskirstymus ateityje; |
| --- | --- |

b)

ketinimo atlikti paskirstymus ateityje;

| c) | galimo neigiamo poveikio leidėjo paprastųjų akcijų kainai, jei paskirstymas nevykdomas (dėl dividendų mokėjimų už paprastąsias akcijas apribojimų, kai dividendai nemokami už privilegijuotąsias akcijas); |
| --- | --- |

c)

galimo neigiamo poveikio leidėjo paprastųjų akcijų kainai, jei paskirstymas nevykdomas (dėl dividendų mokėjimų už paprastąsias akcijas apribojimų, kai dividendai nemokami už privilegijuotąsias akcijas);

| d) | leidėjo rezervų dydžio; |
| --- | --- |

d)

leidėjo rezervų dydžio;

| e) | leidėjo pelno ar nuostolio lūkesčių tuo laikotarpiu arba |
| --- | --- |

e)

leidėjo pelno ar nuostolio lūkesčių tuo laikotarpiu arba

| f) | leidėjo gebėjimo ar nesugebėjimo paveikti savo pelno ar nuostolio dydį tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

f)

leidėjo gebėjimo ar nesugebėjimo paveikti savo pelno ar nuostolio dydį tam tikrą laikotarpį.

2 pavyzdys

Faktai

| A4 | Ūkio subjekto įstatuose tvirtinama, kad išpirkimas atliekamas išskirtinai ūkio subjekto nuožiūra. Tačiau įstatuose toliau pažymima, kad išpirkimo reikalavimo patvirtinimas yra nesąmoningas, išskyrus kai ūkio subjektas negali atlikti išmokėjimo nepažeisdamas vietos taisyklių dėl likvidumo arba rezervų. |
| --- | --- |

A4

Ūkio subjekto įstatuose tvirtinama, kad išpirkimas atliekamas išskirtinai ūkio subjekto nuožiūra. Tačiau įstatuose toliau pažymima, kad išpirkimo reikalavimo patvirtinimas yra nesąmoningas, išskyrus kai ūkio subjektas negali atlikti išmokėjimo nepažeisdamas vietos taisyklių dėl likvidumo arba rezervų.

Klasifikavimas

| A5 | Ūkio subjektas neturi besąlygiškos teisės atmesti išpirkimą, o dalininkų akcijos yra finansinis įsipareigojimas. Anksčiau aprašyti apribojimai pagrįsti ūkio subjekto gebėjimu įvykdyti savo įsipareigojimus. Jais apribojamas išpirkimas tik tuomet, jei likvidumas arba privalomas rezervas yra nepakankamas, ir tik iki tada, iki jų dydis pasidaro pakankamas. Taigi jie, remiantis 32 TAS nustatytais principais, nelemia finansinės priemonės klasifikavimo kaip nuosavybės. 32 TAS AG25 paragrafe pažymima:
  Privilegijuotosios akcijos gali būti išleidžiamos kartu su įvairiomis teisėmis. Nustatydamas, ar privilegijuotoji akcija yra finansinis įsipareigojimas, ar nuosavybės priemonė, leidėjas įvertina tam tikras su akcijomis siejamas teises, siekdamas nustatyti, ar jos turi pagrindines finansinio įsipareigojimo ypatybes. Pavyzdžiui, privilegijuotoji akcija, kurios išpirkimo data yra konkreti arba turėtojo nustatyta data, apima finansinį įsipareigojimą, nes leidėjas turi įsipareigojimą pervesti finansinį turtą akcijos turėtojui. Jei dėl lėšų stokos, įstatymų apribojimų ar kitų priežasčių leidėjas negali įvykdyti įsipareigojimo privilegijuotajai akcijai išpirkti, kai to reikalauja sutartis, tai nereiškia, kad įsipareigojimas panaikinamas. (Pridėtas išskyrimas). |
| --- | --- |

A5

Ūkio subjektas neturi besąlygiškos teisės atmesti išpirkimą, o dalininkų akcijos yra finansinis įsipareigojimas. Anksčiau aprašyti apribojimai pagrįsti ūkio subjekto gebėjimu įvykdyti savo įsipareigojimus. Jais apribojamas išpirkimas tik tuomet, jei likvidumas arba privalomas rezervas yra nepakankamas, ir tik iki tada, iki jų dydis pasidaro pakankamas. Taigi jie, remiantis 32 TAS nustatytais principais, nelemia finansinės priemonės klasifikavimo kaip nuosavybės. 32 TAS AG25 paragrafe pažymima:

Privilegijuotosios akcijos gali būti išleidžiamos kartu su įvairiomis teisėmis. Nustatydamas, ar privilegijuotoji akcija yra finansinis įsipareigojimas, ar nuosavybės priemonė, leidėjas įvertina tam tikras su akcijomis siejamas teises, siekdamas nustatyti, ar jos turi pagrindines finansinio įsipareigojimo ypatybes. Pavyzdžiui, privilegijuotoji akcija, kurios išpirkimo data yra konkreti arba turėtojo nustatyta data, apima finansinį įsipareigojimą, nes leidėjas turi įsipareigojimą pervesti finansinį turtą akcijos turėtojui. Jei dėl lėšų stokos, įstatymų apribojimų ar kitų priežasčių leidėjas negali įvykdyti įsipareigojimo privilegijuotajai akcijai išpirkti, kai to reikalauja sutartis, tai nereiškia, kad įsipareigojimas panaikinamas. (Pridėtas išskyrimas).

IŠPIRKIMO DRAUDIMAI (8 ir 9 paragrafai)

3 pavyzdys

Faktai

| A6 | Jungtinis ūkio subjektas yra išleidęs akcijų savo dalininkams skirtingu laiku ir skirtingoms sumoms:






  a) | 20x1 sausio 1 d. 100 000 akcijų kiekvienam už 10 VV/vnt. (1 000 000 VV); |
| --- | --- | --- |

A6

Jungtinis ūkio subjektas yra išleidęs akcijų savo dalininkams skirtingu laiku ir skirtingoms sumoms:

a)

20x1 sausio 1 d. 100 000 akcijų kiekvienam už 10 VV/vnt. (1 000 000 VV);

| b) | 20x2 sausio 1 d. 100 000 akcijų kiekvienam už 20 VV/vnt. (toliau 2 000 000 VV; iš viso išleista 3 000 000 VV). |
| --- | --- |

b)

20x2 sausio 1 d. 100 000 akcijų kiekvienam už 20 VV/vnt. (toliau 2 000 000 VV; iš viso išleista 3 000 000 VV).

Pareikalavus, akcijos išperkamos mokant tą sumą, už kurią jos išleistos.

| A7 | Ūkio subjekto įstatuose pažymima, kad sukaupti išpirkimai negali viršyti 20 procentų didžiausio kada nors padengtų narių akcijų skaičiaus. 20x2 gruodžio 31 d. ūkio subjektas turėjo 200 000 neapmokėtų akcijų; tai didžiausias kada nors neapmokėtų dalininkų akcijų skaičius, ir praeityje nebuvo išpirkta jokių akcijų. 20x3 sausio 1 d. ūkio subjektas pakeitė savo įstatus ir padidino leidžiamą sukauptų išpirkimų lygį iki 25 procentų, didžiausio kada nors neapmokėtų narių akcijų skaičiaus. |
| --- | --- |

A7

Ūkio subjekto įstatuose pažymima, kad sukaupti išpirkimai negali viršyti 20 procentų didžiausio kada nors padengtų narių akcijų skaičiaus. 20x2 gruodžio 31 d. ūkio subjektas turėjo 200 000 neapmokėtų akcijų; tai didžiausias kada nors neapmokėtų dalininkų akcijų skaičius, ir praeityje nebuvo išpirkta jokių akcijų. 20x3 sausio 1 d. ūkio subjektas pakeitė savo įstatus ir padidino leidžiamą sukauptų išpirkimų lygį iki 25 procentų, didžiausio kada nors neapmokėtų narių akcijų skaičiaus.

Klasifikavimas

Kol nepakeisti įstatai

| A8 | Dalininkų akcijos, viršijančios išpirkimo draudimą, yra finansiniai įsipareigojimai. Jungtinis ūkio subjektas savo finansinį įsipareigojimą vertina pagal tikrąją vertę pirminio pripažinimo metu. Kadangi šios akcijos išperkamos pareikalavus, jungtinis ūkio subjektas nustato tokių finansinių įsipareigojimų tikrąją vertę, kaip reikalaujama 39 TAS 49 paragrafe, kuriame pažymėta: „Finansinio įsipareigojimo, turinčio reikalavimo ypatybę (pvz., indėlio iki pareikalavimo) tikroji vertė yra ne mažesnė už mokėtiną sumą pareikalavus ...“. Todėl pagal pareikalavimą mokėtiną sumą, remiantis išpirkimo nuostatomis, jungtinis ūkio subjektas klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

A8

Dalininkų akcijos, viršijančios išpirkimo draudimą, yra finansiniai įsipareigojimai. Jungtinis ūkio subjektas savo finansinį įsipareigojimą vertina pagal tikrąją vertę pirminio pripažinimo metu. Kadangi šios akcijos išperkamos pareikalavus, jungtinis ūkio subjektas nustato tokių finansinių įsipareigojimų tikrąją vertę, kaip reikalaujama 39 TAS 49 paragrafe, kuriame pažymėta: „Finansinio įsipareigojimo, turinčio reikalavimo ypatybę (pvz., indėlio iki pareikalavimo) tikroji vertė yra ne mažesnė už mokėtiną sumą pareikalavus ...“. Todėl pagal pareikalavimą mokėtiną sumą, remiantis išpirkimo nuostatomis, jungtinis ūkio subjektas klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus.

| A9 | 20x1 sausio 1 d. pagal išpirkimo nuostatas maksimali mokėtina suma yra 20 000 akcijų po 10 VV/vnt., ir atitinkamai ūkio subjektas klasifikuoja 200 000 VV kaip finansinį įsipareigojimą, o 800 000 VV – kaip nuosavybę. Tačiau 20x2 sausio 1 d. dėl naujo akcijų išleidimo po 20 VV/vnt., maksimali pagal išpirkimo nuostatas mokėtina suma padidėja iki 40 000 akcijų, kiekviena po 20 VV/vnt. Papildomų akcijų išleidimas po 20 VV/vnt. sukuria naujus įsipareigojimus, kurie pirminio pripažinimo metu įvertinami tikrąja verte. Išleidus šias akcijas, įsipareigojimai yra 20 procentų nuo viso išleistų akcijų skaičiaus (200 000), įvertinto po 20 VV/vnt., arba 800 000 VV. Tai reikalauja papildomo 600 000 VV įsipareigojimo pripažinimo. Šiame pavyzdyje nepripažįstamas joks pelnas ar nuostolis. Taigi ūkio subjektas 800 000 VV dabar klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus, o 2 200 000 VV – kaip nuosavybę. Šiame pavyzdyje laikoma, kad šios sumos nepasikeitė nuo 20x1 sausio 1 d. iki 20x2 gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

A9

20x1 sausio 1 d. pagal išpirkimo nuostatas maksimali mokėtina suma yra 20 000 akcijų po 10 VV/vnt., ir atitinkamai ūkio subjektas klasifikuoja 200 000 VV kaip finansinį įsipareigojimą, o 800 000 VV – kaip nuosavybę. Tačiau 20x2 sausio 1 d. dėl naujo akcijų išleidimo po 20 VV/vnt., maksimali pagal išpirkimo nuostatas mokėtina suma padidėja iki 40 000 akcijų, kiekviena po 20 VV/vnt. Papildomų akcijų išleidimas po 20 VV/vnt. sukuria naujus įsipareigojimus, kurie pirminio pripažinimo metu įvertinami tikrąja verte. Išleidus šias akcijas, įsipareigojimai yra 20 procentų nuo viso išleistų akcijų skaičiaus (200 000), įvertinto po 20 VV/vnt., arba 800 000 VV. Tai reikalauja papildomo 600 000 VV įsipareigojimo pripažinimo. Šiame pavyzdyje nepripažįstamas joks pelnas ar nuostolis. Taigi ūkio subjektas 800 000 VV dabar klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus, o 2 200 000 VV – kaip nuosavybę. Šiame pavyzdyje laikoma, kad šios sumos nepasikeitė nuo 20x1 sausio 1 d. iki 20x2 gruodžio 31 d.

Po to, kai pakeičiami įstatai

| A10 | Po įstatų pakeitimo gali būti reikalaujama, kad jungtinis ūkio subjektas išpirktų 25 procentų savo neapmokėtų akcijų arba maksimalų 50 000 akcijų skaičių, kiekvieną po 20 VV/vnt. Taigi, 20x3 sausio 1 d. jungtinis ūkio subjektas kaip finansinius įsipareigojimus klasifikuoja 1 000 000 VV – maksimalią pagal išpirkimo nuostatas pareikalautą mokėti sumą, kaip nustatyta pagal 39 TAS 49 paragrafą. Todėl 20x3 sausio 1 d. 200 000 VV pervedimas iš nuosavybės į finansinius įsipareigojimus, paliekant 2 000 000 VV, klasifikuojama kaip nuosavybė. Šiame pavyzdyje ūkio subjektas nepripažįsta pelno ar nuostolio iš tokio pervedimo. |
| --- | --- |

A10

Po įstatų pakeitimo gali būti reikalaujama, kad jungtinis ūkio subjektas išpirktų 25 procentų savo neapmokėtų akcijų arba maksimalų 50 000 akcijų skaičių, kiekvieną po 20 VV/vnt. Taigi, 20x3 sausio 1 d. jungtinis ūkio subjektas kaip finansinius įsipareigojimus klasifikuoja 1 000 000 VV – maksimalią pagal išpirkimo nuostatas pareikalautą mokėti sumą, kaip nustatyta pagal 39 TAS 49 paragrafą. Todėl 20x3 sausio 1 d. 200 000 VV pervedimas iš nuosavybės į finansinius įsipareigojimus, paliekant 2 000 000 VV, klasifikuojama kaip nuosavybė. Šiame pavyzdyje ūkio subjektas nepripažįsta pelno ar nuostolio iš tokio pervedimo.

4 pavyzdys

Faktai

| A11 | Vietos įstatymai, reglamentuojantys jungtinių ūkio subjektų veiklą, arba ūkio subjekto įstatų sąlygas, draudžia ūkio subjektui išpirkti dalininkų akcijas, jeigu toks išpirkimas dalininkų akcijomis apmokėtą kapitalą sumažintų daugiau kaip 75 procentai nuo didžiausios iš dalininkų akcijų apmokėto kapitalo sumos. Didžiausia tam tikro jungtinio ūkio subjekto kapitalo suma yra 1 000 000 VV. Balanso dieną apmokėto kapitalo balansas yra 900 000 VV. |
| --- | --- |

A11

Vietos įstatymai, reglamentuojantys jungtinių ūkio subjektų veiklą, arba ūkio subjekto įstatų sąlygas, draudžia ūkio subjektui išpirkti dalininkų akcijas, jeigu toks išpirkimas dalininkų akcijomis apmokėtą kapitalą sumažintų daugiau kaip 75 procentai nuo didžiausios iš dalininkų akcijų apmokėto kapitalo sumos. Didžiausia tam tikro jungtinio ūkio subjekto kapitalo suma yra 1 000 000 VV. Balanso dieną apmokėto kapitalo balansas yra 900 000 VV.

Klasifikavimas

| A12 | Šiuo atveju 750 000 VV būtų klasifikuojama kaip nuosavybė, o 150 000 VV – kaip finansiniai įsipareigojimai. Greta jau pateiktų paragrafų, 32 TAS 18(b) paragrafe iš dalies pažymima:
  ... finansinė priemonė, suteikianti turėtojui teisę perparduoti ją leidėjui už grynuosius pinigus arba kitą finansinį turtą (dokumentas su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise), yra finansinis įsipareigojimas. Taip yra net ir tuo atveju, kai grynųjų pinigų arba kito finansinio turto suma nustatoma pagal indeksus ar kitus rodiklius, galinčius tiek kilti, tiek kristi, arba kai dokumento su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise teisinė forma suteikia jos turėtojui teisę į likusią leidėjo turto dalį. Galimybė turėtojui pasirinkti ar perparduoti priemonę atgal leidėjui už grynuosius pinigus ar kitą finansinį turtą reiškia, kad dokumentas su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise atitinka finansinio įsipareigojimo apibrėžimą. |
| --- | --- |

A12

Šiuo atveju 750 000 VV būtų klasifikuojama kaip nuosavybė, o 150 000 VV – kaip finansiniai įsipareigojimai. Greta jau pateiktų paragrafų, 32 TAS 18(b) paragrafe iš dalies pažymima:

... finansinė priemonė, suteikianti turėtojui teisę perparduoti ją leidėjui už grynuosius pinigus arba kitą finansinį turtą (dokumentas su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise), yra finansinis įsipareigojimas. Taip yra net ir tuo atveju, kai grynųjų pinigų arba kito finansinio turto suma nustatoma pagal indeksus ar kitus rodiklius, galinčius tiek kilti, tiek kristi, arba kai dokumento su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise teisinė forma suteikia jos turėtojui teisę į likusią leidėjo turto dalį. Galimybė turėtojui pasirinkti ar perparduoti priemonę atgal leidėjui už grynuosius pinigus ar kitą finansinį turtą reiškia, kad dokumentas su ilgalaikio padengimo/pardavimo teise atitinka finansinio įsipareigojimo apibrėžimą.

| A13 | Išpirkimo draudimas, aprašytas šiame pavyzdyje, skiriasi nuo apribojimų, aprašytų 32 TAS 19 ir AG25 paragrafuose. Šie apribojimai, taikomi ūkio subjekto gebėjimui mokėti sumą kaip finansinį įsipareigojimą, t. y. jie užkerta kelią mokėti pagal įsipareigojimą tik jei tenkinamos apibrėžtos sąlygos. Priešingai, šiame pavyzdyje aprašomas besąlygiškas išpirkimo draudimas ne už nustatytą sumą, nepaisant ūkio subjekto gebėjimo išpirkti narių akcijas (pvz., esant grynųjų pinigų ištekliams, pelnui ar paskirstomiems rezervams). Iš esmės, išpirkimo draudimas užkerta kelią ūkio subjektui prisiimti bet kokius finansinius įsipareigojimus išpirkti daugiau nei nustatyta apmokėto kapitalo suma. Todėl, akcijų dalis, kuriai taikomas išpirkimo draudimas, nėra finansinis įsipareigojimas. Jei kiekvieno dalininko akcijos gali būti išperkamos individualiai, bendrų neapmokėtų akcijų dalis negali būti išperkama jokiomis sąlygomis, išskyrus ūkio subjekto likvidavimą. |
| --- | --- |

A13

Išpirkimo draudimas, aprašytas šiame pavyzdyje, skiriasi nuo apribojimų, aprašytų 32 TAS 19 ir AG25 paragrafuose. Šie apribojimai, taikomi ūkio subjekto gebėjimui mokėti sumą kaip finansinį įsipareigojimą, t. y. jie užkerta kelią mokėti pagal įsipareigojimą tik jei tenkinamos apibrėžtos sąlygos. Priešingai, šiame pavyzdyje aprašomas besąlygiškas išpirkimo draudimas ne už nustatytą sumą, nepaisant ūkio subjekto gebėjimo išpirkti narių akcijas (pvz., esant grynųjų pinigų ištekliams, pelnui ar paskirstomiems rezervams). Iš esmės, išpirkimo draudimas užkerta kelią ūkio subjektui prisiimti bet kokius finansinius įsipareigojimus išpirkti daugiau nei nustatyta apmokėto kapitalo suma. Todėl, akcijų dalis, kuriai taikomas išpirkimo draudimas, nėra finansinis įsipareigojimas. Jei kiekvieno dalininko akcijos gali būti išperkamos individualiai, bendrų neapmokėtų akcijų dalis negali būti išperkama jokiomis sąlygomis, išskyrus ūkio subjekto likvidavimą.

5 pavyzdys

Faktai

| A14 | Šio pavyzdžio duomenys pateikti 4 pavyzdyje. Be to, balanso dieną, likvidumo reikalavimai, kurie taikomi pagal vietinę jurisdikciją, neleidžia ūkio subjektui išpirkti nė vieno dalininko akcijų, išskyrus atvejus, kai jo grynųjų pinigų atsargos ir trumpalaikės investicijos yra didesnės nei nustatyta suma. Šių likvidumo reikalavimų poveikis balanso datos dieną yra tas, kad ūkio subjektas negali mokėti daugiau kaip 50 000 VV dalininkų akcijoms išpirkti. |
| --- | --- |

A14

Šio pavyzdžio duomenys pateikti 4 pavyzdyje. Be to, balanso dieną, likvidumo reikalavimai, kurie taikomi pagal vietinę jurisdikciją, neleidžia ūkio subjektui išpirkti nė vieno dalininko akcijų, išskyrus atvejus, kai jo grynųjų pinigų atsargos ir trumpalaikės investicijos yra didesnės nei nustatyta suma. Šių likvidumo reikalavimų poveikis balanso datos dieną yra tas, kad ūkio subjektas negali mokėti daugiau kaip 50 000 VV dalininkų akcijoms išpirkti.

Klasifikavimas

| A15 | Kaip ir 4 pavyzdyje, ūkio subjektas 750 000 VV klasifikuoja kaip nuosavybę, o 150 000 VV – kaip finansinį įsipareigojimą. Taip yra, nes suma, klasifikuojama kaip įsipareigojimas, yra pagrįsta besąlygiška ūkio subjekto teise atmesti išpirkimą, bet ne sąlyginiais apribojimais, kurie užkerta kelią išpirkimui tik jei likvidumo ar kitos sąlygos nėra tenkinamos ir tik iki to laiko, kai jos bus tenkinamos. Šiuo atveju taikomos 32 TAS 19 ir AG25 paragrafų nuostatos. |
| --- | --- |

A15

Kaip ir 4 pavyzdyje, ūkio subjektas 750 000 VV klasifikuoja kaip nuosavybę, o 150 000 VV – kaip finansinį įsipareigojimą. Taip yra, nes suma, klasifikuojama kaip įsipareigojimas, yra pagrįsta besąlygiška ūkio subjekto teise atmesti išpirkimą, bet ne sąlyginiais apribojimais, kurie užkerta kelią išpirkimui tik jei likvidumo ar kitos sąlygos nėra tenkinamos ir tik iki to laiko, kai jos bus tenkinamos. Šiuo atveju taikomos 32 TAS 19 ir AG25 paragrafų nuostatos.

6 pavyzdys

Faktai

| A16 | Ūkio subjekto įstatai draudžia išpirkti dalininkų akcijas, išskyrus atvejus kai tam naudojamos įplaukos, gautos per ankstesnius trejus metus išleidus papildomų akcijų naujiems ar esamiems dalininkams. Už išleistas dalininkų akcijas gautos įplaukos turi būti naudojamos išpirkti akcijas, kurias dalininkai reikalauja išpirkti. Per praėjusius trejus metus pajamos už išleistas dalininkų akcijas sudarė 12 000 VV, ir dalininkų akcijos nebuvo išpirktos. |
| --- | --- |

A16

Ūkio subjekto įstatai draudžia išpirkti dalininkų akcijas, išskyrus atvejus kai tam naudojamos įplaukos, gautos per ankstesnius trejus metus išleidus papildomų akcijų naujiems ar esamiems dalininkams. Už išleistas dalininkų akcijas gautos įplaukos turi būti naudojamos išpirkti akcijas, kurias dalininkai reikalauja išpirkti. Per praėjusius trejus metus pajamos už išleistas dalininkų akcijas sudarė 12 000 VV, ir dalininkų akcijos nebuvo išpirktos.

Klasifikavimas

| A17 | Ūkio subjektas 12 000 VV dalininkų akcijų klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus. Nuosekliai pagal 4 pavyzdyje aprašytas išvadas, dalininkų akcijos, kurioms taikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas, nėra finansiniai įsipareigojimai. Toks besąlygiškas draudimas taikomas sumai, lygiai įplaukoms, gautoms už akcijas, išleistas prieš ankstesnius trejus metus ir, atitinkamai, ši suma klasifikuojama kaip nuosavybė. Tačiau sumai, lygiai įplaukoms, gautoms už bet kokias akcijas, išleistas per ankstesnius trejus metus, nėra taikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas. Atitinkamai, dėl įplaukų, gautų išleidus dalininkų akcijas per ankstesnius trejus metus, atsiranda finansinis įsipareigojimas, iki jos nereikalingos dalininkų akcijoms išpirkti. Dėl to ūkio subjektas turi finansinį įsipareigojimą, lygų įplaukoms, gautoms už akcijas, išleistas per ankstesnius trejus metus, net jei nėra išpirkimų per tą laikotarpį. |
| --- | --- |

A17

Ūkio subjektas 12 000 VV dalininkų akcijų klasifikuoja kaip finansinius įsipareigojimus. Nuosekliai pagal 4 pavyzdyje aprašytas išvadas, dalininkų akcijos, kurioms taikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas, nėra finansiniai įsipareigojimai. Toks besąlygiškas draudimas taikomas sumai, lygiai įplaukoms, gautoms už akcijas, išleistas prieš ankstesnius trejus metus ir, atitinkamai, ši suma klasifikuojama kaip nuosavybė. Tačiau sumai, lygiai įplaukoms, gautoms už bet kokias akcijas, išleistas per ankstesnius trejus metus, nėra taikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas. Atitinkamai, dėl įplaukų, gautų išleidus dalininkų akcijas per ankstesnius trejus metus, atsiranda finansinis įsipareigojimas, iki jos nereikalingos dalininkų akcijoms išpirkti. Dėl to ūkio subjektas turi finansinį įsipareigojimą, lygų įplaukoms, gautoms už akcijas, išleistas per ankstesnius trejus metus, net jei nėra išpirkimų per tą laikotarpį.

7 pavyzdys

Faktai

| A18 | Ūkio subjektas yra jungtinis bankas. Vietos įstatymuose, reglamentuojančiuose jungtinių bankų veiklą, teigiama, kad mažiausiai 50 procentų visų ūkio subjekto „neapmokėtų įsipareigojimų“ (taisyklėse apibrėžtas terminas, apimantis dalininkų akcijų sąskaitas) turi būti pateikta kaip dalininkų apmokėtas kapitalas. Taisyklė taikoma taip, kad jei visi neapmokėti jungtinio ūkio subjekto įsipareigojimai yra dalininkų akcijų forma, jis gali juos visus išpirkti. 20x1 gruodžio 31 d. ūkio subjektas turi nepadengtų įsipareigojimų už 200 000 VV, iš kurių 125 000 VV yra dalininkų akcijų sąskaitos. Pagal dalininkų akcijų sąskaitų sąlygas turėtojui leidžiama išpirkti jas pagal pareikalavimą, ir tokio išpirkimo apribojimai ūkio subjekto įstatuose nenurodomi. |
| --- | --- |

A18

Ūkio subjektas yra jungtinis bankas. Vietos įstatymuose, reglamentuojančiuose jungtinių bankų veiklą, teigiama, kad mažiausiai 50 procentų visų ūkio subjekto „neapmokėtų įsipareigojimų“ (taisyklėse apibrėžtas terminas, apimantis dalininkų akcijų sąskaitas) turi būti pateikta kaip dalininkų apmokėtas kapitalas. Taisyklė taikoma taip, kad jei visi neapmokėti jungtinio ūkio subjekto įsipareigojimai yra dalininkų akcijų forma, jis gali juos visus išpirkti. 20x1 gruodžio 31 d. ūkio subjektas turi nepadengtų įsipareigojimų už 200 000 VV, iš kurių 125 000 VV yra dalininkų akcijų sąskaitos. Pagal dalininkų akcijų sąskaitų sąlygas turėtojui leidžiama išpirkti jas pagal pareikalavimą, ir tokio išpirkimo apribojimai ūkio subjekto įstatuose nenurodomi.

Klasifikavimas

| A19 | Šiame pavyzdyje dalininkų akcijos klasifikuojamos kaip finansiniai įsipareigojimai. Išpirkimo draudimas panašus į apribojimus, aprašytus 32 TAS 19 ir AG 25 paragrafuose. Apribojimas yra sąlyginis ūkio subjekto galėjimo išmokėti sumą, privalomą pagal finansinį įsipareigojimą, suvaržymas, t. y. jie užkerta kelią mokėti pagal įsipareigojimą tik jei tenkinamos apibrėžtos sąlygos. Tiksliau kalbant, iš ūkio subjekto gali būti reikalaujama išpirkti visas dalininkų akcijas (125 000 VV), jei jis apmokėjo visus kitus savo įsipareigojimus (75 000 VV). Todėl išpirkimo draudimas neužkerta kelio ūkio subjektui prisiimti finansinį įsipareigojimą išpirkti daugiau akcijų, viršijančių nustatytą dalininkų akcijų skaičių arba apmokėto kapitalo dalį. Tai leidžia ūkio subjektui atidėti išpirkimą, kol bus tenkinama sąlyga, t. y. bus atliktas kitų įsipareigojimų apmokėjimas. Šiame pavyzdyje dalininkų akcijoms netaikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas, todėl tokios akcijos klasifikuojamos kaip finansiniai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

A19

Šiame pavyzdyje dalininkų akcijos klasifikuojamos kaip finansiniai įsipareigojimai. Išpirkimo draudimas panašus į apribojimus, aprašytus 32 TAS 19 ir AG 25 paragrafuose. Apribojimas yra sąlyginis ūkio subjekto galėjimo išmokėti sumą, privalomą pagal finansinį įsipareigojimą, suvaržymas, t. y. jie užkerta kelią mokėti pagal įsipareigojimą tik jei tenkinamos apibrėžtos sąlygos. Tiksliau kalbant, iš ūkio subjekto gali būti reikalaujama išpirkti visas dalininkų akcijas (125 000 VV), jei jis apmokėjo visus kitus savo įsipareigojimus (75 000 VV). Todėl išpirkimo draudimas neužkerta kelio ūkio subjektui prisiimti finansinį įsipareigojimą išpirkti daugiau akcijų, viršijančių nustatytą dalininkų akcijų skaičių arba apmokėto kapitalo dalį. Tai leidžia ūkio subjektui atidėti išpirkimą, kol bus tenkinama sąlyga, t. y. bus atliktas kitų įsipareigojimų apmokėjimas. Šiame pavyzdyje dalininkų akcijoms netaikomas besąlygiškas išpirkimo draudimas, todėl tokios akcijos klasifikuojamos kaip finansiniai įsipareigojimai.

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1074/2005

2005 m. liepos 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1227/2000, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisykles (1), ypač į jo 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Siekiant suderinti Bendrijos pagalbos už plotą sistemą visiems žemės ūkio sektoriams, reikėtų iš dalies pakeisti taisykles, taikomas vyno sektoriui dėl vynuogynų perplanavimo ir konversijos schemai taikomos paklaidos. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant suderinti Bendrijos pagalbos už plotą sistemą visiems žemės ūkio sektoriams, reikėtų iš dalies pakeisti taisykles, taikomas vyno sektoriui dėl vynuogynų perplanavimo ir konversijos schemai taikomos paklaidos.

| (2) | Dėl šio pakeitimo atsiranda nemažos administracinės sąnaudos. Vyno ir vynuogių prekybos metai prasideda kiekvienų metų rugpjūčio 1 d., todėl reikėtų numatyti šio reglamento taikymą patvirtintiems paramos prašymams gauti nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. |
| --- | --- |

(2)

Dėl šio pakeitimo atsiranda nemažos administracinės sąnaudos. Vyno ir vynuogių prekybos metai prasideda kiekvienų metų rugpjūčio 1 d., todėl reikėtų numatyti šio reglamento taikymą patvirtintiems paramos prašymams gauti nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d.

| (3) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1227/2000 (2) 16 ir 17 straipsniuose nustatytos taisyklės, susijusios su perplanavimo ir konversijos sistemos finansavimu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1227/2000 (2) 16 ir 17 straipsniuose nustatytos taisyklės, susijusios su perplanavimo ir konversijos sistemos finansavimu.

| (4) | 2004 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimu 2004/687/EB, nustatančiu orientacinius finansinius asignavimus, kuriuos 2004–2005 prekybos metais valstybė narė skiria už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir pertvarkymui pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 (3), valstybėms narėms buvo paskirti finansiniai asignavimai 2005 biudžetiniams metams. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. spalio 6 d. Komisijos sprendimu 2004/687/EB, nustatančiu orientacinius finansinius asignavimus, kuriuos 2004–2005 prekybos metais valstybė narė skiria už tam tikrą hektarų skaičių vynuogynų perplanavimui ir pertvarkymui pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 (3), valstybėms narėms buvo paskirti finansiniai asignavimai 2005 biudžetiniams metams.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 ir 17 straipsniuose esančiose taisyklėse numatyta, kad valstybei narei, kuri iki birželio 30 d. neišnaudojo ir nepagrindė atitinkamų lėšų, paskirti asignavimai perskirstomi valstybėms narėms, kurių visos išnaudotos ir pagrįstos lėšos atitinka jai paskirtų asignavimų sumą. Taisyklėse taip pat numatoma sumažinti valstybėms narėms skiriamas lėšas ateinantiems finansiniams metams, jei jos iki birželio 30 d. panaudojo mažiau negu 75 % joms iš pradžių skirtų asignavimų. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 ir 17 straipsniuose esančiose taisyklėse numatyta, kad valstybei narei, kuri iki birželio 30 d. neišnaudojo ir nepagrindė atitinkamų lėšų, paskirti asignavimai perskirstomi valstybėms narėms, kurių visos išnaudotos ir pagrįstos lėšos atitinka jai paskirtų asignavimų sumą. Taisyklėse taip pat numatoma sumažinti valstybėms narėms skiriamas lėšas ateinantiems finansiniams metams, jei jos iki birželio 30 d. panaudojo mažiau negu 75 % joms iš pradžių skirtų asignavimų.

| (6) | Kai kurios valstybės narės, kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema, turėjo sunkumų šios sistemos įvedimo metu. Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 ir 17 straipsniuose numatytų taisyklių taikymas šioms valstybėms narėms reikštų didžiulį asignavimų perplanavimui ir konversijai esamiems bei ateinantiems finansiniams metams sumažinimą. |
| --- | --- |

(6)

Kai kurios valstybės narės, kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema, turėjo sunkumų šios sistemos įvedimo metu. Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 16 ir 17 straipsniuose numatytų taisyklių taikymas šioms valstybėms narėms reikštų didžiulį asignavimų perplanavimui ir konversijai esamiems bei ateinantiems finansiniams metams sumažinimą.

| (7) | Pereinamajam laikotarpiui ir 2004–2005 prekybos metams reikėtų vengti šių pernelyg didelių sumažinimų, numatant galimybę iš naujo paskirti asignavimus, kurių atitinkamos lėšos iki 2005 m. birželio 30 d. nebuvo nei išnaudotos, nei pagrįstos, laikantis tinkamų limitų, valstybėms narėms, kurios dar ne iki galo išnaudojo joms skirtus asignavimus iki šios datos ir kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema. |
| --- | --- |

(7)

Pereinamajam laikotarpiui ir 2004–2005 prekybos metams reikėtų vengti šių pernelyg didelių sumažinimų, numatant galimybę iš naujo paskirti asignavimus, kurių atitinkamos lėšos iki 2005 m. birželio 30 d. nebuvo nei išnaudotos, nei pagrįstos, laikantis tinkamų limitų, valstybėms narėms, kurios dar ne iki galo išnaudojo joms skirtus asignavimus iki šios datos ir kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema.

| (8) | Tokia pati nuostata buvo įvesta 2001 metais, kai pirmą kartą buvo taikoma vynuogynų perplanavimo ir konversijos sistema. Atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių, kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma ši sistema, pastangos yra didesnės, nei kai kurių valstybių narių pastangos 2000–2001 prekybos metais, turėtų būti nustatyta didesnė asignavimų perskirstymo galimybė nei 2001 m. |
| --- | --- |

(8)

Tokia pati nuostata buvo įvesta 2001 metais, kai pirmą kartą buvo taikoma vynuogynų perplanavimo ir konversijos sistema. Atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių, kurioms 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma ši sistema, pastangos yra didesnės, nei kai kurių valstybių narių pastangos 2000–2001 prekybos metais, turėtų būti nustatyta didesnė asignavimų perskirstymo galimybė nei 2001 m.

| (9) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1227/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1227/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1227/2000 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 15 straipsnio 4 dalis keičiama taip:
  „4.   Taikant šį straipsnį leistina 5 % paklaida, kai tikrinami atitinkami plotai.
  Pirmoje pastraipoje numatyta paklaida netaikoma paramos išmokėjimui.“. |
| --- | --- |

1)

15 straipsnio 4 dalis keičiama taip:

„4.   Taikant šį straipsnį leistina 5 % paklaida, kai tikrinami atitinkami plotai.

Pirmoje pastraipoje numatyta paklaida netaikoma paramos išmokėjimui.“.

| 2) | 15a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Taikant šį straipsnį leistina 5 % paklaida, kai tikrinami atitinkami plotai.
  Pirmoje pastraipoje numatyta paklaida netaikoma paramos išmokėjimui.“. |
| --- | --- |

2)

15a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Taikant šį straipsnį leistina 5 % paklaida, kai tikrinami atitinkami plotai.

Pirmoje pastraipoje numatyta paklaida netaikoma paramos išmokėjimui.“.

| 3) | Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 17 straipsnis papildomas 9 dalimi:
  „9.   2005 finansiniais metais:






  a) | valstybė narė, kuriai 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema, ir kuri pagal 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktus praneša Komisijai apie mažesnę nei 90 % finansinio asignavimo, tai valstybei narei skirto Komisijos sprendimu 2004/687/EB (4), sumą, gali ne vėliau kaip iki 2005 m. liepos 10 d. pateikti Komisijai prašymą iki 90 % finansinio asignavimo, jai skirto sprendimu 2004/687/EB, padengti vėlesnes 2005 finansinių metų išlaidas, viršijančias sumą, praneštą laikantis 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatų; |
| --- | --- | --- |

3)

Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 17 straipsnis papildomas 9 dalimi:

„9.   2005 finansiniais metais:

a)

valstybė narė, kuriai 2004–2005 prekybos metai yra pirmieji metai, kai taikoma perplanavimo ir konversijos sistema, ir kuri pagal 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktus praneša Komisijai apie mažesnę nei 90 % finansinio asignavimo, tai valstybei narei skirto Komisijos sprendimu 2004/687/EB (4), sumą, gali ne vėliau kaip iki 2005 m. liepos 10 d. pateikti Komisijai prašymą iki 90 % finansinio asignavimo, jai skirto sprendimu 2004/687/EB, padengti vėlesnes 2005 finansinių metų išlaidas, viršijančias sumą, praneštą laikantis 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatų;

| b) | vėlesnio finansavimo prašymai, kuriuos laikydamosi 16 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatų Komisijai pateikė valstybės narės, nenurodytos šios dalies a punkte, patenkinami proporcingai paskirstant sumą, gautą iš valstybėms narėms paskirtos bendros asignavimų sumos atėmus visų patenkintų sumų, apie kuriuos pranešė visos valstybės narės laikydamosi 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatų, sumą ir visų sumų, kurios patenkinamos remiantis šios dalies a punkto nuostatomis, sumą; |
| --- | --- |

b)

vėlesnio finansavimo prašymai, kuriuos laikydamosi 16 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatų Komisijai pateikė valstybės narės, nenurodytos šios dalies a punkte, patenkinami proporcingai paskirstant sumą, gautą iš valstybėms narėms paskirtos bendros asignavimų sumos atėmus visų patenkintų sumų, apie kuriuos pranešė visos valstybės narės laikydamosi 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktų nuostatų, sumą ir visų sumų, kurios patenkinamos remiantis šios dalies a punkto nuostatomis, sumą;

| c) | Komisija nedelsdama praneša visoms valstybėms narėms apie galutinius asignavimus 2005 finansiniams metams. |
| --- | --- |

c)

Komisija nedelsdama praneša visoms valstybėms narėms apie galutinius asignavimus 2005 finansiniams metams.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 1 ir 2 punktai taikomi patvirtintiems paramos prašymams nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d.

1 straipsnio 3 punktas taikomas nuo 2005 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1795/2003 (OL L 262, 2003 10 14, p. 13).

1

(2)  OL L 143, 2000 6 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1389/2004 (OL L 255, 2004 7 31, p. 7).

2

(3)  OL L 313, 2004 10 12, p. 23.

3

(4)  OL L 313, 2004 10 12, p. 23.“.

4

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1075/2005

2005 m. liepos 7 d.

dėl eksporto licencijų išdavimo vyno sektoriui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. balandžio 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 883/2001, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis vyno sektoriaus produktais (1), ypač į jo 7 straipsnį ir 9 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendros vyno rinkos organizavimo 63 straipsnio 7 dalį (2), eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimas vyno sektoriaus produktams apribojamas kiekiais ir išlaidomis, nustatytais žemės ūkio susitarimu, pasirašytu pagal daugiašales derybas dėl prekybos Urugvajaus raunde. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendros vyno rinkos organizavimo 63 straipsnio 7 dalį (2), eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimas vyno sektoriaus produktams apribojamas kiekiais ir išlaidomis, nustatytais žemės ūkio susitarimu, pasirašytu pagal daugiašales derybas dėl prekybos Urugvajaus raunde.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 883/2001 9 straipsniu buvo nustatytos sąlygos, kuriomis Komisija, siekdama išvengti pagal šį susitarimą numatyto kiekio ar turimo biudžeto viršijimo, gali imtis ypatingų priemonių. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 883/2001 9 straipsniu buvo nustatytos sąlygos, kuriomis Komisija, siekdama išvengti pagal šį susitarimą numatyto kiekio ar turimo biudžeto viršijimo, gali imtis ypatingų priemonių.

| (3) | Remiantis 2005 m. liepos 6 d. Komisijos turėta informacija apie eksporto licencijų paraiškas, kiekis, tebeturimas laikotarpiui iki 2005 m. rugpjūčio 31 d. Reglamento (EB) Nr. 883/2001 9 straipsnio 5 dalyje nurodytoms paskirties zonoms 1) Afrika ir 3) Rytų Europa gali būti viršytas, jei nebus ribojamas eksporto licencijų su išankstiniu grąžinamosios išmokos nustatymu išdavimas. Todėl pranešamiems kiekiams būtina nustatyti vienodą priėmimo koeficientą paraiškoms, pateiktoms nuo 2005 m. birželio 29 d. iki liepos 5 d., ir leidimų išdavimą pateiktoms paraiškoms šioms zonoms reikia laikinai sustabdyti iki 2005 m. rugsėjo 16 d., |
| --- | --- |

(3)

Remiantis 2005 m. liepos 6 d. Komisijos turėta informacija apie eksporto licencijų paraiškas, kiekis, tebeturimas laikotarpiui iki 2005 m. rugpjūčio 31 d. Reglamento (EB) Nr. 883/2001 9 straipsnio 5 dalyje nurodytoms paskirties zonoms 1) Afrika ir 3) Rytų Europa gali būti viršytas, jei nebus ribojamas eksporto licencijų su išankstiniu grąžinamosios išmokos nustatymu išdavimas. Todėl pranešamiems kiekiams būtina nustatyti vienodą priėmimo koeficientą paraiškoms, pateiktoms nuo 2005 m. birželio 29 d. iki liepos 5 d., ir leidimų išdavimą pateiktoms paraiškoms šioms zonoms reikia laikinai sustabdyti iki 2005 m. rugsėjo 16 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Paskirties zonai 1) Afrika išduodama iki 78,57 % prašomo kiekio ir zonai 3) Rytų Europa išduodama iki 67,34 % prašomo kiekio vyno sektoriaus eksporto licencijų su išankstiniu grąžinamosios išmokos nustatymu, kurioms gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2001 paraiškos buvo pateiktos nuo 2005 m. birželio 29 d. iki liepos 5 d.

2.   1 dalyje minimiems vyno sektoriaus produktams, kuriems eksporto licencijų prašymai pateikti nuo 2005 m. liepos 6 d., eksporto licencijų išdavimas ir prašymų pateikimas nuo 2005 m. liepos 8 d. paskirties zonoms 1) Afrika ir 3) Rytų Europa yra laikinai sustabdomi iki 2005 m. rugsėjo 16 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. liepos 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 128, 2001 5 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 908/2004 (OL L 163, 2004 4 30, p. 56).

1

(2)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1795/2003 (OL L 262, 2003 10 14, p. 13).

2

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1076/2005

2005 m. liepos 7 d.

dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl medvilnės, pridedamą prie Graikijos stojimo akto, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1050/2001 (1),

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1051/2001 dėl pagalbos medvilnės gamybai (2), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3) 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3) 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu, |
| --- | --- |

(3)

Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nustatoma nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kaina, paminėta Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsnyje: 22,569 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. liepos 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 148, 2001 6 1, p. 1.

1

(2)  OL L 148, 2001 6 1, p. 3.

2

(3)  OL L 210, 2001 8 3, p. 10. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1486/2002 (OL L 223, 2002 8 20, p. 3).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 6 d.

suteikiantis leidžiančias nukrypti nuostatas, kad valstybių narių statistikos sistemos atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1861)

(Tik tekstai čekų, danų, vokiečių, estų, graikų, ispanų, prancūzų, anglų, italų, latvių, lietuvių, lenkų, slovėnų ir slovakų kalbomis yra autentiški)

(2005/488/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl ketvirtinių finansinių ataskaitų valdžios sektoriui (1), ypač į jo 6 straipsnio 3 ir 4 dalis,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Danijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Estijos Respublikos, Graikijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Airijos, Italijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Maltos Respublikos, Austrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prašymus,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 501/2004 tikslas nustatyti ir sudaryti pagrindinių ESS 95 finansinių sandorių ir finansinių aktyvų bei pasyvų fondų kategorijų charakteristikų sąrašą valdžios sektoriui ir kiekvienai valdžios sektoriaus daliai. Valstybių narių prašoma nuosekliai kas ketvirtį perduoti duomenis Komisijai (Eurostatui). |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 501/2004 tikslas nustatyti ir sudaryti pagrindinių ESS 95 finansinių sandorių ir finansinių aktyvų bei pasyvų fondų kategorijų charakteristikų sąrašą valdžios sektoriui ir kiekvienai valdžios sektoriaus daliai. Valstybių narių prašoma nuosekliai kas ketvirtį perduoti duomenis Komisijai (Eurostatui).

| (2) | Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 6 straipsnio 3 ir 4 dalis Komisija įgaliota suteikti valstybėms narėms vieną arba daugiau leidžiančių nukrypti nuostatų pagal grafiką, nustatytą reglamentu dėl ketvirčio duomenų pateikimo. Tos leidžiančios nukrypti nuostatos suteikiamos skirtingiems tikslams ir joms taikomos skirtingos sąlygos. |
| --- | --- |

(2)

Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 6 straipsnio 3 ir 4 dalis Komisija įgaliota suteikti valstybėms narėms vieną arba daugiau leidžiančių nukrypti nuostatų pagal grafiką, nustatytą reglamentu dėl ketvirčio duomenų pateikimo. Tos leidžiančios nukrypti nuostatos suteikiamos skirtingiems tikslams ir joms taikomos skirtingos sąlygos.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 nuostatas tam tikros valstybių narių institucijos savo laiške paprašė suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas, kad jos galėtų pritaikyti savo nacionalines statistikos sistemas prie reglamento reikalavimų. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 nuostatas tam tikros valstybių narių institucijos savo laiške paprašė suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas, kad jos galėtų pritaikyti savo nacionalines statistikos sistemas prie reglamento reikalavimų.

| (4) | Remiantis informacija, pateikta Eurostatui, valstybių narių prašymo suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas priežastis – poreikis iš esmės pertvarkyti nacionalines statistikos sistemas, kad jos visiškai atitiktų Reglamentą (EB) Nr. 501/2004. Todėl turėtų būti suteiktos visos prašomos leidžiančios nukrypti nuostatos, |
| --- | --- |

(4)

Remiantis informacija, pateikta Eurostatui, valstybių narių prašymo suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas priežastis – poreikis iš esmės pertvarkyti nacionalines statistikos sistemas, kad jos visiškai atitiktų Reglamentą (EB) Nr. 501/2004. Todėl turėtų būti suteiktos visos prašomos leidžiančios nukrypti nuostatos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos suteikiamos valstybėms narėms, išvardytoms priede pagal jame nurodytas sąlygas ir apribojimus, kad valstybės narės galėtų pritaikyti atitinkamas nacionalines statistikos sistemas prie Reglamento (EB) Nr. 501/2004 reikalavimų.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas Čekijos Respublikai, Danijos Karalystei, Vokietijos Federacinei Respublikai, Estijos Respublikai, Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai, Airijai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Latvijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Maltos Respublikai, Austrijos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai ir Slovakijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 81, 2004 3 19, p. 1.

1

---

PRIEDAS

| Šalis | Ketvirčio duomenys, kuriems suteikiama leidžianti nukrypti nuostata dėl finansinių sandorių ir (arba) finansinių aktyvų ir pasyvų ir (arba) susijusių sektorių arba jų dalių | Galutinis terminas |
| --- | --- | --- |
| Čekijos Respublika | — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |

Šalis

Ketvirčio duomenys, kuriems suteikiama leidžianti nukrypti nuostata dėl finansinių sandorių ir (arba) finansinių aktyvų ir pasyvų ir (arba) susijusių sektorių arba jų dalių

Galutinis terminas

Čekijos Respublika

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Danija

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Vokietija

| — | F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311, S.1312 ir S.1313, ir F.511/AF.511 – aktyvai sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311, S.1312 ir S.1313, ir F.511/AF.511 – aktyvai sektoriaus daliai S.1311

| — | F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311, S.1312, S.1313 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – pasyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311, S.1312, S.1313 ir S.1314

| — | F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktyvai sektoriaus daliai S.1314 |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34, F.5/AF.5, F.62/AF.62, F.7/AF.7 – aktyvai sektoriaus daliai S.1314

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Estija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Graikija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Ispanija

| — | F.34/AF.34 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.34/AF.34 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

2005 m. gruodžio mėn.

Prancūzija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir jo dalims S.1313 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir jo dalims S.1313 ir S.1314

| — | F.7/AF.7 – aktyvai ir pasyvai sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktyvai ir pasyvai sektoriaus daliai S.1311

2005 m. gruodžio mėn.

Airija

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. birželio mėn.

Italija

| — | F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

2005 m. gruodžio mėn.

Kipras

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Latvija

| — | F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims, ir F.511 ir F.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.1, F.2, F.331, F.332, F.34, F.41, F.42, F.5, F.61, F.62, F.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims, ir F.511 ir F.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | AF.5 aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311 ir S.1313, ir AF.511 aktyvai sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

AF.5 aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1311 ir S.1313, ir AF.511 aktyvai sektoriaus daliai S.1311

| — | AF.7 aktyvai sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

AF.7 aktyvai sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių AF.41 aktyvai sektoriaus daliai S.1311 ir AF.5 aktyvai sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių AF.41 aktyvai sektoriaus daliai S.1311 ir AF.5 aktyvai sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Lietuva

| — | F.5/AF.5, F.511/AF.511 ir F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.5/AF.5, F.511/AF.511 ir F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių F.5/AF.5 sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių F.5/AF.5 sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Liuksemburgas

| — | F.61/AF.61, F.62/AF.62 ir F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.61/AF.61, F.62/AF.62 ir F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

2005 m. gruodžio mėn.

Malta

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Austrija

| — | F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1312 ir S.1313 |
| --- | --- |

—

F.41/AF.41, F.42/AF.42 – aktyvai sektoriui S.13 ir jo dalims S.1312 ir S.1313

| — | F.7/AF.7 – aktyvai ir pasyvai sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.7/AF.7 – aktyvai ir pasyvai sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

2005 m. gruodžio mėn.

Lenkija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Slovėnija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

Slovakija

| — | F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims |
| --- | --- |

—

F.1/AF.1, F.2/AF.2, F.331/AF.331, F.332/AF.332, F.34/AF.34, F.41/AF.41, F.42/AF.42, F.5/AF.5, F.61/AF.61, F.62/AF.62, F.7/AF.7 sektoriui S.13 ir visoms jo dalims

| — | F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311 |
| --- | --- |

—

F.511/AF.511 ir F.21/AF.21 sektoriaus daliai S.1311

| — | Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314 |
| --- | --- |

—

Suskirstymas pagal atitinkamą sektorių sektoriaus dalims S.1311 ir S.1314

2005 m. gruodžio mėn.

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 6 d.

suteikiantis tam tikroms valstybėms narėms leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su pirmuoju ketvirtinių duomenų perdavimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2004

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1874)

(Tik tekstai čekų, danų, graikų, prancūzų, lenkų, portugalų ir slovėnų kalbomis yra autentiški)

(2005/489/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2004 dėl ketvirtinės vyriausybės skolos duomenų rengimo ir perdavimo (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1222/2004 numatomas ketvirtinės vyriausybės skolos duomenų rengimas ir perdavimas, naudojant tą patį vyriausybės skolos apibrėžimą, išskyrus ataskaitinį laikotarpį, nurodytą 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (2). |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1222/2004 numatomas ketvirtinės vyriausybės skolos duomenų rengimas ir perdavimas, naudojant tą patį vyriausybės skolos apibrėžimą, išskyrus ataskaitinį laikotarpį, nurodytą 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (2).

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1222/2004 2 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad Komisija gali ne ilgiau kaip vieneriems metams atidėti pirmąjį ketvirtinių duomenų perdavimą, jei nacionalinėms statistikos sistemoms reikia esminių pakeitimų. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1222/2004 2 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad Komisija gali ne ilgiau kaip vieneriems metams atidėti pirmąjį ketvirtinių duomenų perdavimą, jei nacionalinėms statistikos sistemoms reikia esminių pakeitimų.

| (3) | Atitinkamos Čekijos Respublikos, Danijos, Graikijos, Prancūzijos, Lenkijos, Portugalijos ir Slovėnijos institucijos paprašė suteikti tokias leidžiančias nukrypti nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

Atitinkamos Čekijos Respublikos, Danijos, Graikijos, Prancūzijos, Lenkijos, Portugalijos ir Slovėnijos institucijos paprašė suteikti tokias leidžiančias nukrypti nuostatas.

| (4) | Remiantis Komisijos (Eurostat) gauta informacija, atitinkamos valstybės narės paprašė suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas, kadangi jų statistikos sistemoms reikalingi esminiai pakeitimai negali būti įgyvendinti iki 2004 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(4)

Remiantis Komisijos (Eurostat) gauta informacija, atitinkamos valstybės narės paprašė suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas, kadangi jų statistikos sistemoms reikalingi esminiai pakeitimai negali būti įgyvendinti iki 2004 m. gruodžio 31 d.

| (5) | Todėl prašymai suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas turėtų būti patenkinti, |
| --- | --- |

(5)

Todėl prašymai suteikti leidžiančias nukrypti nuostatas turėtų būti patenkinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo galutinio termino, nustatyto Reglamente (EB) Nr. 1222/2004 dėl pirmojo ketvirtinės vyriausybės skolos duomenų perdavimo, yra suteikiamos šio Sprendimo 2 straipsnyje išvardytoms valstybėms narėms.

Šioms valstybėms narėms taikomas galutinis terminas yra 2005 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai, Danijos Karalystei, Graikijos Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Portugalijos Respublikai ir Slovėnijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 6 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 233, 2004 7 2, p. 1.

1

(2)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 (OL L 55, 2002 2 26, p. 23).

2

---

| 8.7.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 175/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. liepos 7 d.

nutraukiantis antidempingo tyrimą, susijusį su tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų), kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, importu

(2005/490/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

I.   TVARKA

| (1) | Po konsultacijų, 2004 m. rugpjūčio 11 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų) (išskyrus lietines jungiamąsias detales (fitingus), junges (flanšus) ir jungiamąsias detales (fitingus) su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, ir kurios naudojamos pritvirtinimui sandūriniu būdu bei kitiems tikslams ir kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, bei kurios paprastai klasifikuojamos 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 ir 7307 99 90 KN kodais, importo. |
| --- | --- |

(1)

Po konsultacijų, 2004 m. rugpjūčio 11 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų) (išskyrus lietines jungiamąsias detales (fitingus), junges (flanšus) ir jungiamąsias detales (fitingus) su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, ir kurios naudojamos pritvirtinimui sandūriniu būdu bei kitiems tikslams ir kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, bei kurios paprastai klasifikuojamos 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 ir 7307 99 90 KN kodais, importo.

| (2) | Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas, gavus skundą, kurį 2004 m. birželio 28 d. pateikė Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu pritvirtinamų jungiamųjų detalių (fitingų) pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurių produkcija sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 60 proc. visos Bendrijos jungiamųjų detalių (fitingų) gamybos, vardu, taikant pagrindinio antidempingo reglamento 5 straipsnį. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir dėl to patiriamos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas, gavus skundą, kurį 2004 m. birželio 28 d. pateikė Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu pritvirtinamų jungiamųjų detalių (fitingų) pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurių produkcija sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 60 proc. visos Bendrijos jungiamųjų detalių (fitingų) gamybos, vardu, taikant pagrindinio antidempingo reglamento 5 straipsnį. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir dėl to patiriamos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai informavo Vietnamo ir Taivano eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir prekybininkus bei jų asociacijas, tiekėjus ir žinomus susijusius vartotojus, susijusių eksportuojančių šalių atstovus ir skundą pateikusius Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai informavo Vietnamo ir Taivano eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir prekybininkus bei jų asociacijas, tiekėjus ir žinomus susijusius vartotojus, susijusių eksportuojančių šalių atstovus ir skundą pateikusius Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį.

II.   SKUNDO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (4) | 2005 m. kovo 23 d. laišku Komisijai skundo pateikėjas oficialiai atsiėmė skundą. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. kovo 23 d. laišku Komisijai skundo pateikėjas oficialiai atsiėmė skundą.

| (5) | Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 1 dalį, skundo pateikėjui atsiėmus skundą, tyrimas gali būti nutrauktas, jeigu tai neprieštarauja Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(5)

Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 9 straipsnio 1 dalį, skundo pateikėjui atsiėmus skundą, tyrimas gali būti nutrauktas, jeigu tai neprieštarauja Bendrijos interesams.

| (6) | Komisija nusprendė nutraukti šį tyrimą, kadangi jo metu nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių kad tyrimo nutraukimas pažeis Bendrijos interesus. Suinteresuotosios šalys buvo apie tai informuotos ir joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabų pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nusprendė nutraukti šį tyrimą, kadangi jo metu nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių kad tyrimo nutraukimas pažeis Bendrijos interesus. Suinteresuotosios šalys buvo apie tai informuotos ir joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabų pateikta nebuvo.

| (7) | Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas, susijęs su tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų), kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, importu, turi būti nutrauktas neįvedant antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas, susijęs su tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų), kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, importu, turi būti nutrauktas neįvedant antidempingo priemonių.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Patariamojo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Antidempingo tyrimas, susijęs su vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (fitingų) (išskyrus lietines jungiamąsias detales (fitingus), junges (flanšus) ir jungiamąsias detales (fitingus) su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm ir kurios naudojamos pritvirtinimui sandūriniu būdu bei kitiems tikslams ir kurių kilmės šalys yra Taivanas ir Vietnamas, bei kurios paprastai klasifikuojamos 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 ir 7307 99 90 KN kodais, importu, yra nutraukiamas.

Priimta Briuselyje, 2005 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL C 203, 2004 8 11, p. 5.

2

---