# Uradni list L 131/25.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 131 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4825. maj 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 131

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4825. maj 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 778/2005 z dne 23. maja 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 779/2005 z dne 23. maja 2005 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine | 18 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 780/2005 z dne 24. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 781/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  ) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 782/2005 z dne 24. maja 2005 o določitvi oblike za posredovanje rezultatov o statistiki odpadkov (
  1
  ) | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 783/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov (
  1
  ) | 38 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 784/2005 z dne 24. maja 2005 o sprejetju odstopanj od določb Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov v zvezi z Litvo, Poljsko in Švedsko (
  1
  ) | 42 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 778/2005 z dne 23. maja 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 779/2005 z dne 23. maja 2005 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine

18

Uredba Komisije (ES) št. 780/2005 z dne 24. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 781/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  )

1

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 782/2005 z dne 24. maja 2005 o določitvi oblike za posredovanje rezultatov o statistiki odpadkov (
  1
  )

1

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 783/2005 z dne 24. maja 2005 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov (
  1
  )

1

38

*

Uredba Komisije (ES) št. 784/2005 z dne 24. maja 2005 o sprejetju odstopanj od določb Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov v zvezi z Litvo, Poljsko in Švedsko (
  1
  )

1

42

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora za kmetijstvo, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi z dne 25. februarja 2005 glede točke B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7 | 43 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora za kmetijstvo, ustanovljenega s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi z dne 25. februarja 2005 glede točke B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 778/2005

z dne 23. maja 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetu s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 1334/1999 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili uvedeni v obliki minimalne uvozne cene. Po vmesnem pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 985/2003 (3) spremenil obliko veljavnih protidampinških ukrepov z ohranitvijo minimalne cene v posebnih primerih ter z uvedbo dajatve ad valorem v višini 27,1 % v vseh ostalih primerih. |
| --- | --- |

(1)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 1334/1999 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili uvedeni v obliki minimalne uvozne cene. Po vmesnem pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 985/2003 (3) spremenil obliko veljavnih protidampinških ukrepov z ohranitvijo minimalne cene v posebnih primerih ter z uvedbo dajatve ad valorem v višini 27,1 % v vseh ostalih primerih.

| (2) | Treba je opozoriti, da so bili prvotni ukrepi uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1473/93 (4) („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da so bili prvotni ukrepi uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1473/93 (4) („prvotna preiskava“).

B.   SEDANJA PREISKAVA

| (3) | Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz LRK (5) so službe Komisije prejele zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je 9. marca 2004 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru 96 % celotne proizvodnje magnezijevega oksida v Skupnosti, vložil Eurométaux („vlagatelj“). V zahtevku vlagatelj domneva, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz LRK (5) so službe Komisije prejele zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je 9. marca 2004 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru 96 % celotne proizvodnje magnezijevega oksida v Skupnosti, vložil Eurométaux („vlagatelj“). V zahtevku vlagatelj domneva, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.

| (4) | Službe Komisije so po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovile, da obstaja dovolj dokazov za začetek pregleda, ter razglasile začetek pregleda zaradi izteka ukrepov (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in začele s preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Službe Komisije so po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovile, da obstaja dovolj dokazov za začetek pregleda, ter razglasile začetek pregleda zaradi izteka ukrepov (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in začele s preiskavo.

| (5) | Službe Komisije so proizvajalce Skupnosti, ki so vložili zahtevek, druge proizvajalce Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce, zadevno predelovalno industrijo ter predstavnike kitajske vlade uradno obvestile o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoje mnenje izrazijo pisno in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(5)

Službe Komisije so proizvajalce Skupnosti, ki so vložili zahtevek, druge proizvajalce Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce, zadevno predelovalno industrijo ter predstavnike kitajske vlade uradno obvestile o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoje mnenje izrazijo pisno in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave.

| (6) | Službe Komisije so vprašalnike poslale vsem znanim zadevnim strankam in tistim, ki so ga zahtevale v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Službe Komisije so vprašalnike poslale vsem znanim zadevnim strankam in tistim, ki so ga zahtevale v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave.

| (7) | Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov zadevnega izdelka, je bilo v obvestilu o začetku preiskave v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se lahko odločile, ali je vzorčenje nujno in, če je, kako izbrati vzorec, so službe Komisije razposlale vprašalnik o vzorčenju, v katerem so spraševale po specifičnih podatkih o povprečnem obsegu prodaje ter o cenah posameznih zadevnih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov. Odgovora niso prejele od nobenega proizvajalca niti izvoznika. Zato so se odločile, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov zadevnega izdelka, je bilo v obvestilu o začetku preiskave v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se lahko odločile, ali je vzorčenje nujno in, če je, kako izbrati vzorec, so službe Komisije razposlale vprašalnik o vzorčenju, v katerem so spraševale po specifičnih podatkih o povprečnem obsegu prodaje ter o cenah posameznih zadevnih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov. Odgovora niso prejele od nobenega proizvajalca niti izvoznika. Zato so se odločile, da vzorčenje ni potrebno.

| (8) | Poleg tega so bili vprašalniki poslani vsem proizvajalcem v Združenih državah Amerike („ZDA“), Avstraliji in Indiji (morebitne primerljive države), ki so bili znani službam Komisije. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega so bili vprašalniki poslani vsem proizvajalcem v Združenih državah Amerike („ZDA“), Avstraliji in Indiji (morebitne primerljive države), ki so bili znani službam Komisije.

| (9) | Odgovore na vprašalnik so poslali štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti in en proizvajalec iz primerljive države, in sicer iz ZDA. |
| --- | --- |

(9)

Odgovore na vprašalnik so poslali štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti in en proizvajalec iz primerljive države, in sicer iz ZDA.

| (10) | Službe Komisije so poiskale in preverile vse podatke, ki so jih štele za potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter za ugotavljanje interesa Skupnosti. Obiski zaradi preveritve so se izvedli v prostorih naslednjih podjetij: | Proizvajalci Skupnosti







  — | Grecian Magnesite S.A., Atene, Grčija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Službe Komisije so poiskale in preverile vse podatke, ki so jih štele za potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter za ugotavljanje interesa Skupnosti. Obiski zaradi preveritve so se izvedli v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalci Skupnosti

—

Grecian Magnesite S.A., Atene, Grčija

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija

| — | Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Španija |
| --- | --- |

—

Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Španija

| — | Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Avstrija |
| --- | --- |

—

Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Avstrija

| | Proizvajalec iz primerljive države







  — | Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pensilvanija, ZDA |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec iz primerljive države

—

Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pensilvanija, ZDA

| (11) | Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovne pojavitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preučitev trendov, ki zadevajo oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovne pojavitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovne pojavitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preučitev trendov, ki zadevajo oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovne pojavitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

C.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

| (12) | Zadevni izdelek je isti kot tisti v predhodnih preiskavah, ki so pripeljale do uvedbe sedaj veljavnih ukrepov, tj. magnezijev oksid oz. naravni kavstični nežgani magnezit iz oznake KN ex 2519 90 90 (oznaka TARIC 25199090*10). |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je isti kot tisti v predhodnih preiskavah, ki so pripeljale do uvedbe sedaj veljavnih ukrepov, tj. magnezijev oksid oz. naravni kavstični nežgani magnezit iz oznake KN ex 2519 90 90 (oznaka TARIC 25199090*10).

| (13) | Magnezijev oksid se pridobiva iz naravnega magnezijevega karbonata ali magnezita. Za proizvodnjo magnezijevega oksida je treba magnezit izkopati, zdrobiti, sortirati in nato žgati v peči pri temperaturi od 700 do 1 000 °C. Tako se pridobi magnezijev oksid z različno vsebnostjo ali stopnjo magnezijevega oksida. Glavne nečistoče v magnezijevem oksidu so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid). Magnezijev oksid se v glavnem uporablja v kmetijstvu za hranjenje živali ali kot gnojilo ter v gradbeni industriji za tlake in izolacijske plošče, prav tako pa tudi v celulozni kaši, papirju, kemikalijah, farmacevtskih izdelkih, zaščitnih sredstvih proti ognju, abrazivnih sredstvih ter pri okoljski zaščiti. |
| --- | --- |

(13)

Magnezijev oksid se pridobiva iz naravnega magnezijevega karbonata ali magnezita. Za proizvodnjo magnezijevega oksida je treba magnezit izkopati, zdrobiti, sortirati in nato žgati v peči pri temperaturi od 700 do 1 000 °C. Tako se pridobi magnezijev oksid z različno vsebnostjo ali stopnjo magnezijevega oksida. Glavne nečistoče v magnezijevem oksidu so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid). Magnezijev oksid se v glavnem uporablja v kmetijstvu za hranjenje živali ali kot gnojilo ter v gradbeni industriji za tlake in izolacijske plošče, prav tako pa tudi v celulozni kaši, papirju, kemikalijah, farmacevtskih izdelkih, zaščitnih sredstvih proti ognju, abrazivnih sredstvih ter pri okoljski zaščiti.

| (14) | Kot je bilo ugotovljeno v predhodnih preiskavah, je tudi ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih izvaža LRK, in tisti, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti ter proizvajalec v primerljivi državi na svojem domačem trgu, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter končno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(14)

Kot je bilo ugotovljeno v predhodnih preiskavah, je tudi ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih izvaža LRK, in tisti, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti ter proizvajalec v primerljivi državi na svojem domačem trgu, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter končno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

D.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (15) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali bi prenehanje ukrepov lahko privedlo do nadaljnjega dampinga. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali bi prenehanje ukrepov lahko privedlo do nadaljnjega dampinga.

| (16) | Zaradi nesodelovanja katerega koli kitajskega proizvajalca izvoznika ali katerega koli uvoznika v Skupnosti mora ta preiskava temeljiti na podatkih, ki so službam Komisije na voljo iz drugih virov. V zvezi s tem in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bili uporabljeni Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN in desetmestnimi oznakami TARIC, preverjenimi pri drugih virih. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi nesodelovanja katerega koli kitajskega proizvajalca izvoznika ali katerega koli uvoznika v Skupnosti mora ta preiskava temeljiti na podatkih, ki so službam Komisije na voljo iz drugih virov. V zvezi s tem in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bili uporabljeni Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN in desetmestnimi oznakami TARIC, preverjenimi pri drugih virih.

| (17) | Treba je opozoriti, da ustrezni podatki Eurostata z osemmestno oznako KN vključujejo poleg zadevnega še druge izdelke, medtem ko podatki z desetmestno oznako TARIC za obravnavano obdobje niso vključevali desetih pristopnih držav. |
| --- | --- |

(17)

Treba je opozoriti, da ustrezni podatki Eurostata z osemmestno oznako KN vključujejo poleg zadevnega še druge izdelke, medtem ko podatki z desetmestno oznako TARIC za obravnavano obdobje niso vključevali desetih pristopnih držav.

| (18) | Zato so bili podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC uporabljeni za petnajst držav članic, ki so Evropsko unijo sestavljale pred širitvijo, podatki z osemmestnimi oznakami KN pa za deset novih držav članic. Da bi se izločili vsi izdelki razen zadevnega, so bili Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN, uporabljenimi za deset novih držav članic, prilagojeni tako, da se je odštela odstotkovna razlika med podatki z osemmestno oznako KN in desetmestno oznako TARIC, ki jo je deset novih držav članic sporočilo v šestmesečnem obdobju po širitvi. |
| --- | --- |

(18)

Zato so bili podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC uporabljeni za petnajst držav članic, ki so Evropsko unijo sestavljale pred širitvijo, podatki z osemmestnimi oznakami KN pa za deset novih držav članic. Da bi se izločili vsi izdelki razen zadevnega, so bili Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN, uporabljenimi za deset novih držav članic, prilagojeni tako, da se je odštela odstotkovna razlika med podatki z osemmestno oznako KN in desetmestno oznako TARIC, ki jo je deset novih držav članic sporočilo v šestmesečnem obdobju po širitvi.

| (19) | Na podlagi prilagojenih podatkov TARIC je bilo ugotovljeno, da je bilo v OP iz LRK v Skupnost uvoženih 115 225 ton magnezijevega oksida, kar je približno 29 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi prilagojenih podatkov TARIC je bilo ugotovljeno, da je bilo v OP iz LRK v Skupnost uvoženih 115 225 ton magnezijevega oksida, kar je približno 29 % porabe Skupnosti.

| (20) | V OP predhodnega pregleda zaradi izteka ukrepov je bilo v Skupnost uvoženega 110 592 ton kitajskega magnezijevega oksida, kar je približno 31 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

V OP predhodnega pregleda zaradi izteka ukrepov je bilo v Skupnost uvoženega 110 592 ton kitajskega magnezijevega oksida, kar je približno 31 % porabe Skupnosti.

| (21) | Poudariti je treba, da zaradi razširitve Skupnosti na petindvajset držav članic obsega izvoza in tržnih deležev izvoza predhodnih in sedanjih pregledov zaradi izteka ukrepov ni mogoče primerjati. |
| --- | --- |

(21)

Poudariti je treba, da zaradi razširitve Skupnosti na petindvajset držav članic obsega izvoza in tržnih deležev izvoza predhodnih in sedanjih pregledov zaradi izteka ukrepov ni mogoče primerjati.

| (22) | V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe so službe Komisije uporabile isto metodologijo kot v prvotni preiskavi. Treba je spomniti, da je bila v prvotni preiskavi določena 27,1 % stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe so službe Komisije uporabile isto metodologijo kot v prvotni preiskavi. Treba je spomniti, da je bila v prvotni preiskavi določena 27,1 % stopnja dampinga.

| (23) | Ker je gospodarstvo LRK v prehodnem obdobju, mora normalna vrednost v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države. |
| --- | --- |

(23)

Ker je gospodarstvo LRK v prehodnem obdobju, mora normalna vrednost v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države.

| (24) | Ker je bila v predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepov Indija izbrana kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti, je bila indijskim proizvajalcem poslana prošnja za sodelovanje. Prošnja za sodelovanje je bila poslana tudi vsem znanim proizvajalcem v Avstraliji in ZDA, ki sta bili kot možni primerljivi državi predlagani v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(24)

Ker je bila v predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepov Indija izbrana kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti, je bila indijskim proizvajalcem poslana prošnja za sodelovanje. Prošnja za sodelovanje je bila poslana tudi vsem znanim proizvajalcem v Avstraliji in ZDA, ki sta bili kot možni primerljivi državi predlagani v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov.

| (25) | En indijski proizvajalec se je odločil za sodelovanje, vendar ni odgovoril na vprašalnik. En avstralski proizvajalec je nanj odgovoril, vendar izjavil, da službam Komisije ne želi pomagati v zvezi z želenimi podatki. Samo en proizvajalec iz ZDA je privolil v posredovanje želenih podatkov. |
| --- | --- |

(25)

En indijski proizvajalec se je odločil za sodelovanje, vendar ni odgovoril na vprašalnik. En avstralski proizvajalec je nanj odgovoril, vendar izjavil, da službam Komisije ne želi pomagati v zvezi z želenimi podatki. Samo en proizvajalec iz ZDA je privolil v posredovanje želenih podatkov.

| (26) | Glede na ZDA je bilo ugotovljeno, da je konkurenca na trgu ZD dovolj močna. Namreč, na uvoz magnezijevega oksida ni nobenih protidampinških dajatev, večje količine zadevnega izdelka se uvažajo iz različnih tretjih držav, imajo pa tudi dva konkurenčna domača proizvajalca. Proizvodni proces sodelujočega proizvajalca iz ZDA je podoben procesu kitajskih proizvajalcev. Prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu predstavlja bistven del (približno 83 %) skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP. |
| --- | --- |

(26)

Glede na ZDA je bilo ugotovljeno, da je konkurenca na trgu ZD dovolj močna. Namreč, na uvoz magnezijevega oksida ni nobenih protidampinških dajatev, večje količine zadevnega izdelka se uvažajo iz različnih tretjih držav, imajo pa tudi dva konkurenčna domača proizvajalca. Proizvodni proces sodelujočega proizvajalca iz ZDA je podoben procesu kitajskih proizvajalcev. Prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu predstavlja bistven del (približno 83 %) skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP.

| (27) | Zato je bilo sklenjeno, da so ZDA primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(27)

Zato je bilo sklenjeno, da so ZDA primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti.

| (28) | V skladu s členom 2(4) osnovne uredbe se je obravnavalo, ali bi se prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu, glede na njegove cene, štela kot normalno trgovanje. V ta namen se je celotne proizvodne stroške na enoto v OP primerjalo s povprečno ceno enote med prodajnimi transakcijami v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je vsa prodaja prinesla dobiček. Preiskava je razkrila tudi, da je ameriški proizvajalec vse izdelke prodal neodvisnim strankam. Zato so bile pri določitvi normalne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe uporabljene cene, ki so jih neodvisne stranke na trgu ZDA plačale ali jih lahko plačajo med normalnim trgovanjem. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 2(4) osnovne uredbe se je obravnavalo, ali bi se prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu, glede na njegove cene, štela kot normalno trgovanje. V ta namen se je celotne proizvodne stroške na enoto v OP primerjalo s povprečno ceno enote med prodajnimi transakcijami v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je vsa prodaja prinesla dobiček. Preiskava je razkrila tudi, da je ameriški proizvajalec vse izdelke prodal neodvisnim strankam. Zato so bile pri določitvi normalne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe uporabljene cene, ki so jih neodvisne stranke na trgu ZDA plačale ali jih lahko plačajo med normalnim trgovanjem.

| (29) | Kot je že bilo omenjeno, je bila izvozna cena zaradi odsotnosti zanesljivejših podatkov, določena na podlagi podatkov Eurostata. Ugotovljeno je bilo, da Eurostat podatke o cenah beleži na podlagi CIF franko meja Skupnosti. Te cene so bile vnesene v bazo FOB tako, da so bili odšteti stroški za pomorski prevoz in zavarovanje. Potrebne podatke o teh stroških, ki so bili uporabljeni v izračunih, je predložila industrija Skupnosti. Drugi, zanesljivejši podatki, pri tem niso bili uporabljeni. |
| --- | --- |

(29)

Kot je že bilo omenjeno, je bila izvozna cena zaradi odsotnosti zanesljivejših podatkov, določena na podlagi podatkov Eurostata. Ugotovljeno je bilo, da Eurostat podatke o cenah beleži na podlagi CIF franko meja Skupnosti. Te cene so bile vnesene v bazo FOB tako, da so bili odšteti stroški za pomorski prevoz in zavarovanje. Potrebne podatke o teh stroških, ki so bili uporabljeni v izračunih, je predložila industrija Skupnosti. Drugi, zanesljivejši podatki, pri tem niso bili uporabljeni.

| (30) | Zaradi zagotavljanja poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno franko tovarna so se v obliki popravkov upoštevale razlike, za katere so trdili in dokazali, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem je prišlo do prilagoditev glede pomorskega in kopenskega prevoza. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi zagotavljanja poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno franko tovarna so se v obliki popravkov upoštevale razlike, za katere so trdili in dokazali, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem je prišlo do prilagoditev glede pomorskega in kopenskega prevoza.

| (31) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami, kakor so bile določene zgoraj. Primerjava je pokazala, da damping obstaja. Stopnja dampinga, izražena v odstotkih cene CIF franko meja Skupnosti, brez plačanih dajatev, je bila 100,73 %, kar je precej nad ravnjo, ugotovljeno v prejšnjih preiskavah (41,9 %). |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami, kakor so bile določene zgoraj. Primerjava je pokazala, da damping obstaja. Stopnja dampinga, izražena v odstotkih cene CIF franko meja Skupnosti, brez plačanih dajatev, je bila 100,73 %, kar je precej nad ravnjo, ugotovljeno v prejšnjih preiskavah (41,9 %).

| (32) | Poleg analize o obstoju dampinga v OP se je preučilo tudi verjetnost nadaljevanja dampinga. Brez sodelovanja proizvajalcev izvoznikov in glede na to, da je o kitajski industriji magnezijevega oksida le malo javnih podatkov, se spodnji sklepi v glavnem opirajo na razpoložljive podatke, in sicer na podatke tržnih raziskav, ki temeljijo na japonski trgovinski statistiki, podatke ameriškega urada US Census Bureau ter podatke kitajske carine, ki jih je predložil pritožnik. |
| --- | --- |

(32)

Poleg analize o obstoju dampinga v OP se je preučilo tudi verjetnost nadaljevanja dampinga. Brez sodelovanja proizvajalcev izvoznikov in glede na to, da je o kitajski industriji magnezijevega oksida le malo javnih podatkov, se spodnji sklepi v glavnem opirajo na razpoložljive podatke, in sicer na podatke tržnih raziskav, ki temeljijo na japonski trgovinski statistiki, podatke ameriškega urada US Census Bureau ter podatke kitajske carine, ki jih je predložil pritožnik.

| (33) | Glede na zahtevo po pregledu zaradi izteka ukrepov imajo kitajski proizvajalci še precej neizkoriščenih zmogljivosti, saj imajo največji vir magnezitove rude na svetu, ki je ocenjen na 1 300 000 ton. Skupna kitajska proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek je ocenjena na med 800 000 in 1 000 000 ton letno, medtem ko je kitajska domača poraba ocenjena na nekje 250 000 ton, izvoz pa na približno 550 000 ton letno. Zato bi se kitajska proizvodnja lahko hitro povečala, če bi to narekovali tržni pogoji. |
| --- | --- |

(33)

Glede na zahtevo po pregledu zaradi izteka ukrepov imajo kitajski proizvajalci še precej neizkoriščenih zmogljivosti, saj imajo največji vir magnezitove rude na svetu, ki je ocenjen na 1 300 000 ton. Skupna kitajska proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek je ocenjena na med 800 000 in 1 000 000 ton letno, medtem ko je kitajska domača poraba ocenjena na nekje 250 000 ton, izvoz pa na približno 550 000 ton letno. Zato bi se kitajska proizvodnja lahko hitro povečala, če bi to narekovali tržni pogoji.

| (34) | Na podlagi istega vira je bilo ugotovljeno, da se je skupni svetovni izvoz kitajskega magnezijevega oksida povečal za 17 %, s 465 900 ton v letu 1999 na 545 600 ton leta 2003. Izvozne cene na ostale svetovne trge, kot so Japonska ali ZDA, so za približno 38 % nižje od izvoznih cen za Skupnost, torej bi izvozniki dobili spodbudo za povečanje izvoza v Skupnost namesto v tretje države, če bi obstoječe ukrepe razveljavili. |
| --- | --- |

(34)

Na podlagi istega vira je bilo ugotovljeno, da se je skupni svetovni izvoz kitajskega magnezijevega oksida povečal za 17 %, s 465 900 ton v letu 1999 na 545 600 ton leta 2003. Izvozne cene na ostale svetovne trge, kot so Japonska ali ZDA, so za približno 38 % nižje od izvoznih cen za Skupnost, torej bi izvozniki dobili spodbudo za povečanje izvoza v Skupnost namesto v tretje države, če bi obstoječe ukrepe razveljavili.

| (35) | Poleg tega so leta 2003 cene kitajskega izvoza na Japonsko padle za približno 13 %, tj. s 109,4 USD za tono leta 2000 na 95 USD za tono leta 2003. Tudi cene za ZDA so padle za približno 8 %, tj. s 133 USD za tono leta 2000 na 122 USD za tono leta 2003. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega so leta 2003 cene kitajskega izvoza na Japonsko padle za približno 13 %, tj. s 109,4 USD za tono leta 2000 na 95 USD za tono leta 2003. Tudi cene za ZDA so padle za približno 8 %, tj. s 133 USD za tono leta 2000 na 122 USD za tono leta 2003.

| (36) | To jasno kaže, da bi v primeru ukinitve ukrepov kitajski izvozniki dobili spodbudo, da se glede na njihove neizkoriščene proizvodne zmogljivosti ter višje cene v Skupnosti kot v tretjih državah usmerijo na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(36)

To jasno kaže, da bi v primeru ukinitve ukrepov kitajski izvozniki dobili spodbudo, da se glede na njihove neizkoriščene proizvodne zmogljivosti ter višje cene v Skupnosti kot v tretjih državah usmerijo na trg Skupnosti.

| (37) | Treba je tudi opozoriti, da je zaradi splošno prevladujoče cenovne ravni, ki velja v Skupnosti za obravnavani izdelek, trg Skupnosti zelo privlačen. To je še dodatna spodbuda za povečanje izvoza v Skupnost s povečanjem proizvodnje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za tretje države nižje kot za Skupnost. Vendar privlačne in razmeroma visoke cene na trgu Skupnosti dolgoročno verjetno ne bodo ostale na takšni ravni. Z odpravo ukrepov bi številni kitajski izvozniki postali zainteresirani za trg Skupnosti, da bi povečali svoje deleže. Takšna povečana konkurenca bi lahko povzročila znižanje cen. Zato je zelo verjetno, da bi vsi ponudniki na trgu Skupnosti morali skladno s tem znižati svoje cene. |
| --- | --- |

(37)

Treba je tudi opozoriti, da je zaradi splošno prevladujoče cenovne ravni, ki velja v Skupnosti za obravnavani izdelek, trg Skupnosti zelo privlačen. To je še dodatna spodbuda za povečanje izvoza v Skupnost s povečanjem proizvodnje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za tretje države nižje kot za Skupnost. Vendar privlačne in razmeroma visoke cene na trgu Skupnosti dolgoročno verjetno ne bodo ostale na takšni ravni. Z odpravo ukrepov bi številni kitajski izvozniki postali zainteresirani za trg Skupnosti, da bi povečali svoje deleže. Takšna povečana konkurenca bi lahko povzročila znižanje cen. Zato je zelo verjetno, da bi vsi ponudniki na trgu Skupnosti morali skladno s tem znižati svoje cene.

| (38) | Preiskava je pokazala, da je LRK v OP nadaljevala svojo dampinško prakso na veliko višji stopnji kot prej. Ob upoštevanju, da ima LRK precejšnje proste proizvodne zmogljivosti in da v tretje države izvaža po nižjih cenah kakor v Skupnost, obstaja velika verjetnost, da bi kitajski proizvajalci izvozniki znatno povečali dampinški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, če bi razveljavili obstoječe ukrepe. |
| --- | --- |

(38)

Preiskava je pokazala, da je LRK v OP nadaljevala svojo dampinško prakso na veliko višji stopnji kot prej. Ob upoštevanju, da ima LRK precejšnje proste proizvodne zmogljivosti in da v tretje države izvaža po nižjih cenah kakor v Skupnost, obstaja velika verjetnost, da bi kitajski proizvajalci izvozniki znatno povečali dampinški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, če bi razveljavili obstoječe ukrepe.

E.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (39) | Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek, so odgovorili na vprašalnik in polno sodelovali v preiskavi. Med OP so predstavljali 96 % proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(39)

Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek, so odgovorili na vprašalnik in polno sodelovali v preiskavi. Med OP so predstavljali 96 % proizvodnje Skupnosti.

| (40) | Na tej podlagi štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Na tej podlagi štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

F.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

| (41) | Poraba Skupnosti temelji na seštevku obsega prodaje, ki jo je v Skupnosti opravila industrija Skupnosti, in uvoza iz LRK in drugih tretjih držav.
  Preglednica 1 –   Poraba Skupnosti (obseg prodaje)











  Poraba Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 423 791 | 448 234 | 456 197 | 398 038 | 392 416 | |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 94 | 93 | – 7 |
| L/L trend % | | 6 | 2 | – 14 | – 1 | |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

(41)

Poraba Skupnosti temelji na seštevku obsega prodaje, ki jo je v Skupnosti opravila industrija Skupnosti, in uvoza iz LRK in drugih tretjih držav.

Preglednica 1 –   Poraba Skupnosti (obseg prodaje)

Poraba Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Tone

423 791

448 234

456 197

398 038

392 416

Indeks

100

106

108

94

93

– 7

L/L trend %

6

2

– 14

– 1

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

| (42) | Poraba magnezijevega oksida v EU se je povečala med letoma 2000 in 2002 in dosegla vrhunec leta 2002 s približno 456 197 tonami, potem pa je leta 2003 in med OP spet padla in se ustavila pri 392 416 tonah. Skupaj je v celotnem obravnavanem obdobju prišlo do 7 % zmanjšanja, obenem pa do 6 % povečanja med 2000 in 2001. |
| --- | --- |

(42)

Poraba magnezijevega oksida v EU se je povečala med letoma 2000 in 2002 in dosegla vrhunec leta 2002 s približno 456 197 tonami, potem pa je leta 2003 in med OP spet padla in se ustavila pri 392 416 tonah. Skupaj je v celotnem obravnavanem obdobju prišlo do 7 % zmanjšanja, obenem pa do 6 % povečanja med 2000 in 2001.

| (43) | Nihanje porabe zadevnega izdelka, ki je doseglo 10 % večjo ali manjšo spremembo iz enega v drugo leto, ne izkazuje dolgoročnega trenda. Industrija Skupnosti vztraja, da je celoten trg magnezijevega oksida stabilen in da je to rahlo nihanje znotraj normalne dolgoročne porabe. |
| --- | --- |

(43)

Nihanje porabe zadevnega izdelka, ki je doseglo 10 % večjo ali manjšo spremembo iz enega v drugo leto, ne izkazuje dolgoročnega trenda. Industrija Skupnosti vztraja, da je celoten trg magnezijevega oksida stabilen in da je to rahlo nihanje znotraj normalne dolgoročne porabe.

| (44) | Uvoženi obsegi iz LRK so sledili istim trendom kot poraba v Skupnosti. Do leta 2002 so se v povprečju povečali za 8 %, nato pa so se začeli manjšati. Med obravnavanim obdobjem se je uvoz iz LRK zmanjšal za 18 %, s 140 171 ton na 115 225 ton.
  Preglednica 2 –   Uvoz iz LRK











  Obseg uvoza iz LRK | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 140 171 | 150 403 | 163 116 | 126 387 | 115 225 | |
| Indeks | 100 | 107 | 116 | 90 | 82 | – 18 |
| L/L trend | | 7 | 9 | – 26 | – 8 | |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

(44)

Uvoženi obsegi iz LRK so sledili istim trendom kot poraba v Skupnosti. Do leta 2002 so se v povprečju povečali za 8 %, nato pa so se začeli manjšati. Med obravnavanim obdobjem se je uvoz iz LRK zmanjšal za 18 %, s 140 171 ton na 115 225 ton.

Preglednica 2 –   Uvoz iz LRK

Obseg uvoza iz LRK

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Tone

140 171

150 403

163 116

126 387

115 225

Indeks

100

107

116

90

82

– 18

L/L trend

7

9

– 26

– 8

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

| (45) | Tržni delež uvoza iz Kitajske se je leta 2002 skladno s povečanjem porabe v Skupnosti povečal na 36 %. Od leta 2003 se je začel rahlo zmanjševati, a je v OP še vedno dosegal 29 %.
  Preglednica 3 –   Tržni delež kitajskega uvoza











  Tržni delež kitajskega uvoza | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek trga | 33 | 34 | 36 | 32 | 29 | |
| Indeks | 100 | 103 | 109 | 97 | 88 | – 12 |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

(45)

Tržni delež uvoza iz Kitajske se je leta 2002 skladno s povečanjem porabe v Skupnosti povečal na 36 %. Od leta 2003 se je začel rahlo zmanjševati, a je v OP še vedno dosegal 29 %.

Preglednica 3 –   Tržni delež kitajskega uvoza

Tržni delež kitajskega uvoza

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Odstotek trga

33

34

36

32

29

Indeks

100

103

109

97

88

– 12

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

| (46) | Povprečna uvozna cena iz LRK se je v obravnavanem obdobju še naprej zniževala, za vsega skupaj 24 %.
  Preglednica 4 –   Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza











  Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tono | 174 | 164 | 149 | 135 | 133 | |
| Indeks | 100 | 94 | 86 | 78 | 76 | – 24 |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

(46)

Povprečna uvozna cena iz LRK se je v obravnavanem obdobju še naprej zniževala, za vsega skupaj 24 %.

Preglednica 4 –   Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza

Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

EUR/tono

174

164

149

135

133

Indeks

100

94

86

78

76

– 24

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

| (47) | Povprečna uvozna cena CIF franko meja Skupnosti zadevnih izdelkov iz LRK je bila v OP 133 EUR za tono, kot je bilo sporočeno na ravni desetmestne oznake TARIC. Zaradi analize nelojalnega nižanja cene je bila narejena primerjava povprečnih prodajnih cen (franko tovarna) industrije Skupnosti s kitajskimi uvoznimi cenami v OP, ustrezno prilagojenimi za stroške po uvozu, carino in protidampinško dajatev. Na tej podlagi ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. |
| --- | --- |

(47)

Povprečna uvozna cena CIF franko meja Skupnosti zadevnih izdelkov iz LRK je bila v OP 133 EUR za tono, kot je bilo sporočeno na ravni desetmestne oznake TARIC. Zaradi analize nelojalnega nižanja cene je bila narejena primerjava povprečnih prodajnih cen (franko tovarna) industrije Skupnosti s kitajskimi uvoznimi cenami v OP, ustrezno prilagojenimi za stroške po uvozu, carino in protidampinško dajatev. Na tej podlagi ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen.

Preglednica 5 –   Proizvodnja










  Proizvodnja

| Proizvodnja | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| L/L trend | | 4 | – 2 | – 5 | – 2 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

104

102

97

95

– 5

L/L trend

4

– 2

– 5

– 2

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (48) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je prvič povečala za 4 % med 2000 in 2001, pri čemer je v neki meri sledila trendu porabe Skupnosti. Vendar je nato nenehno padala za vsega skupaj 5 % v obravnavanem obdobju. V OP je proizvodnja magnezijevega oksida industrije Skupnosti predstavljala približno 55 % porabe Skupnosti.
  Preglednica 6 –   Proizvodne zmogljivosti











  Proizvodna zmogljivost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 0 |
| L/L trend | | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(48)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je prvič povečala za 4 % med 2000 in 2001, pri čemer je v neki meri sledila trendu porabe Skupnosti. Vendar je nato nenehno padala za vsega skupaj 5 % v obravnavanem obdobju. V OP je proizvodnja magnezijevega oksida industrije Skupnosti predstavljala približno 55 % porabe Skupnosti.

Preglednica 6 –   Proizvodne zmogljivosti

Proizvodna zmogljivost

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

100

100

100

100

0

L/L trend

0

0

0

0

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (49) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.
  Tabela 7 –   Izkoriščenost zmogljivosti











  Izkoriščenost zmogljivosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(49)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.

Tabela 7 –   Izkoriščenost zmogljivosti

Izkoriščenost zmogljivosti

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

104

102

97

95

– 5

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (50) | Zgornja preglednica kaže, da je v obravnavanem obdobju izkoriščenost zmogljivosti sledila istemu trendu kot proizvodnja. Po povečanju med 2000 in 2001 se je postopoma zmanjšala. V obravnavnem obdobju se je zmanjšala za 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(50)

Zgornja preglednica kaže, da je v obravnavanem obdobju izkoriščenost zmogljivosti sledila istemu trendu kot proizvodnja. Po povečanju med 2000 in 2001 se je postopoma zmanjšala. V obravnavnem obdobju se je zmanjšala za 5 odstotnih točk.

Preglednica 8 –   Obseg prodaje na trgu Skupnosti (v tonah)










  Obseg prodaje na trgu Skupnosti:

| Obseg prodaje na trgu Skupnosti: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nepovezanim strankam |
| Indeks | 100 | 98 | 94 | 87 | 89 | – 11 |
| Povezanim strankam |
| Indeks | 100 | 149 | 150 | 150 | 157 | 57 |
| Povezanim in nepovezanim strankam |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 95 | 97 | – 3 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Nepovezanim strankam

Indeks

100

98

94

87

89

– 11

Povezanim strankam

Indeks

100

149

150

150

157

57

Povezanim in nepovezanim strankam

Indeks

100

104

101

95

97

– 3

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (51) | Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je med letom 2000 in OP zmanjšala za 11 %. Prodaja povezanim podjetjem se je med letom 2000 in OP povečala za 57 %. Ta prodaja zadeva le eno podjetje in je bila opravljena za odvisna podjetja, ki pripadajo isti skupini. Predstavlja približno 17 % vse prodaje magnezijevega oksida v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(51)

Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je med letom 2000 in OP zmanjšala za 11 %. Prodaja povezanim podjetjem se je med letom 2000 in OP povečala za 57 %. Ta prodaja zadeva le eno podjetje in je bila opravljena za odvisna podjetja, ki pripadajo isti skupini. Predstavlja približno 17 % vse prodaje magnezijevega oksida v obravnavanem obdobju.

| (52) | Celotni obseg prodaje na trgu Skupnosti se je med letom 2000 in OP zmanjšal za 3 %.
  Preglednica 9 –   Prodajne cene industrije Skupnosti za magnezijev oksid











  Prodajne cene industrije Skupnosti za nepovezane stranke | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 108 | 110 | 109 | 109 | 9 |
| L/L trend | | 8 | 2 | – 1 | – 1 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(52)

Celotni obseg prodaje na trgu Skupnosti se je med letom 2000 in OP zmanjšal za 3 %.

Preglednica 9 –   Prodajne cene industrije Skupnosti za magnezijev oksid

Prodajne cene industrije Skupnosti za nepovezane stranke

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

108

110

109

109

9

L/L trend

8

2

– 1

– 1

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (53) | V obdobju od leta 2000 do OP so se povprečne prodajne cene magnezijevega oksida, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, povečale za 9 %. Prodajne cene so dosegle vrh leta 2002, nato pa leta 2003 in v OP spet malce padle. |
| --- | --- |

(53)

V obdobju od leta 2000 do OP so se povprečne prodajne cene magnezijevega oksida, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, povečale za 9 %. Prodajne cene so dosegle vrh leta 2002, nato pa leta 2003 in v OP spet malce padle.

Preglednica 10 –   Tržni delež










  Tržni delež industrije Skupnosti

| Tržni delež industrije Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek trga | 62 | 61 | 59 | 63 | 65 | |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 102 | 105 | 5 |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Odstotek trga

62

61

59

63

65

Indeks

100

98

95

102

105

5

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti in preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (54) | Tržni delež industrije Skupnosti se je v OP povečal z 62 % leta 2000 na 65 %. Do večjega povečanja je prišlo med 2002 in 2003 (7 % trga). |
| --- | --- |

(54)

Tržni delež industrije Skupnosti se je v OP povečal z 62 % leta 2000 na 65 %. Do večjega povečanja je prišlo med 2002 in 2003 (7 % trga).

| (55) | Videti je, da je industriji Skupnosti uspelo povečati tržni delež s cenami, ki so bile konkurenčne drugim tretjim državam. |
| --- | --- |

(55)

Videti je, da je industriji Skupnosti uspelo povečati tržni delež s cenami, ki so bile konkurenčne drugim tretjim državam.

Preglednica 11 –   Zaloge










  Zaloge

| Zaloge | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 107 | 94 | 101 | 81 | – 19 |
| L/L trend | | 7 | – 13 | 7 | – 20 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

107

94

101

81

– 19

L/L trend

7

– 13

7

– 20

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (56) | Zgornja tabela kaže, da so se v obravnavanem obdobju zaloge zmanjšale za 19 %. V obdobju med 2000 in 2003 so zaloge znašale približno 43 000 ton, v OP pa so padle na dobrih 35 000 ton. |
| --- | --- |

(56)

Zgornja tabela kaže, da so se v obravnavanem obdobju zaloge zmanjšale za 19 %. V obdobju med 2000 in 2003 so zaloge znašale približno 43 000 ton, v OP pa so padle na dobrih 35 000 ton.

| (57) | Zaloge, ki so leta 2000 predstavljale okoli 16 % prodaje industrije Skupnosti v EU, so med OP padle na manj kakor 14 % prodaje v EU. |
| --- | --- |

(57)

Zaloge, ki so leta 2000 predstavljale okoli 16 % prodaje industrije Skupnosti v EU, so med OP padle na manj kakor 14 % prodaje v EU.

| (58) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost, izražena kot odstotek neto prodajne vrednosti nepovezanim strankam, razvijala takole:
  Preglednica 12 –   Dobičkonosnost











  Dobičkonosnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 113 | 538 | 13 | 200 | 100 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(58)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost, izražena kot odstotek neto prodajne vrednosti nepovezanim strankam, razvijala takole:

Preglednica 12 –   Dobičkonosnost

Dobičkonosnost

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

113

538

13

200

100

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (59) | Po izgubi leta 2000 je prodaja industrije Skupnosti do konca OP ponovno začela prinašati dobiček. Leta 2002 je dobiček dosegel celih 4,3 %, a leta 2003 padel na 0,1 %, v OP pa ponovno zrasel na 1,6 %. Do zmanjšanja leta 2003 je prišlo zaradi zmanjšanj obsega prodaje ter pritiska cen, ki so jih uveljavili kitajski izvozniki, ki industriji Skupnosti niso dovolili zvišanja cen na raven, ki bi zadostovala za doseganje razumne stopnje dobička. |
| --- | --- |

(59)

Po izgubi leta 2000 je prodaja industrije Skupnosti do konca OP ponovno začela prinašati dobiček. Leta 2002 je dobiček dosegel celih 4,3 %, a leta 2003 padel na 0,1 %, v OP pa ponovno zrasel na 1,6 %. Do zmanjšanja leta 2003 je prišlo zaradi zmanjšanj obsega prodaje ter pritiska cen, ki so jih uveljavili kitajski izvozniki, ki industriji Skupnosti niso dovolili zvišanja cen na raven, ki bi zadostovala za doseganje razumne stopnje dobička.

| (60) | Ugotavlja se, da bi bil z upoštevanjem prodaje nepovezanim strankam dobiček nekoliko manjši, trend pa se ne bi spremenil.
  Preglednica 13 –   Denarni tok











  Denarni tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 128 | 160 | 82 | 134 | 34 |
| L/L trend | | 28 | 33 | – 79 | 52 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(60)

Ugotavlja se, da bi bil z upoštevanjem prodaje nepovezanim strankam dobiček nekoliko manjši, trend pa se ne bi spremenil.

Preglednica 13 –   Denarni tok

Denarni tok

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

128

160

82

134

34

L/L trend

28

33

– 79

52

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (61) | Denarni tok se je v obravnavanem obdobju izboljšal za 34 % in sledil podobnemu trendu kakor pri dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(61)

Denarni tok se je v obravnavanem obdobju izboljšal za 34 % in sledil podobnemu trendu kakor pri dobičkonosnosti.

Preglednica 14 –   Naložbe










  Naložbe

| Naložbe | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 92 | 76 | 74 | 81 | – 19 |
| L/L trend | | – 8 | – 16 | – 2 | 6 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

92

76

74

81

– 19

L/L trend

– 8

– 16

– 2

6

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (62) | Naložbe so se od leta 2000 do OP zmanjšale za približno 19 %. Kljub temu so bile v tem OP naložbe za 24 % višje kot v OP predhodne preiskave, v katerem so znašale 4 219 000 ECU. Šlo je v glavnem za naložbe v izboljšanje in nadaljnjo racionalizacijo proizvodnega procesa, da bi se zmanjšali stroški ter da bi prišlo do uskladitve z okoljskimi zahtevami.
  Preglednica 15 –   Donosnost naložb











  Donosnost naložb | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 129 | 700 | 14 | 231 | 131 |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(62)

Naložbe so se od leta 2000 do OP zmanjšale za približno 19 %. Kljub temu so bile v tem OP naložbe za 24 % višje kot v OP predhodne preiskave, v katerem so znašale 4 219 000 ECU. Šlo je v glavnem za naložbe v izboljšanje in nadaljnjo racionalizacijo proizvodnega procesa, da bi se zmanjšali stroški ter da bi prišlo do uskladitve z okoljskimi zahtevami.

Preglednica 15 –   Donosnost naložb

Donosnost naložb

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

129

700

14

231

131

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (63) | Po tem ko je bil leta 2000 negativen, se je denarni tok v obravnavanem obdobju povečal za približno 11,6 % in sledil podobnemu trendu kakor pri dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(63)

Po tem ko je bil leta 2000 negativen, se je denarni tok v obravnavanem obdobju povečal za približno 11,6 % in sledil podobnemu trendu kakor pri dobičkonosnosti.

| (64) | Industrija Skupnosti je med obravnavanim obdobjem še vedno lahko zbirala kapital. |
| --- | --- |

(64)

Industrija Skupnosti je med obravnavanim obdobjem še vedno lahko zbirala kapital.

Preglednica 16 –   Zaposlovanje










  Zaposlovanje

| Zaposlovanje | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 99 | 90 | 85 | 80 | – 20 |
| L/L trend | | – 1 | – 9 | – 5 | – 5 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

99

90

85

80

– 20

L/L trend

– 1

– 9

– 5

– 5

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (65) | Zgornja tabela kaže, da se je v obravnavanem obdobju zaposlenost zmanjšala za 20 %. Največje zmanjšanje je bilo zaznati v obdobju od leta 2001 do OP. |
| --- | --- |

(65)

Zgornja tabela kaže, da se je v obravnavanem obdobju zaposlenost zmanjšala za 20 %. Največje zmanjšanje je bilo zaznati v obdobju od leta 2001 do OP.

| (66) | Ker se je proizvodnja zmanjšala počasneje kot zaposlovanje, se je produktivnost v istem obdobju povečala za 19 %, kakor je prikazano v spodnji preglednici.
  Preglednica 17 –   Produktivnost











  Produktivnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 115 | 119 | 19 |
| L/L trend | | 5 | 8 | 2 | 4 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(66)

Ker se je proizvodnja zmanjšala počasneje kot zaposlovanje, se je produktivnost v istem obdobju povečala za 19 %, kakor je prikazano v spodnji preglednici.

Preglednica 17 –   Produktivnost

Produktivnost

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

105

113

115

119

19

L/L trend

5

8

2

4

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (67) | V obravnavanem obdobju so se plače zaposlenih v industriji Skupnosti znižale za približno 4 %.
  Preglednica 18 –   Plače











  Plače | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 100 | 96 | – 4 |
| L/L trend | | 4 | – 4 | 0 | – 3 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(67)

V obravnavanem obdobju so se plače zaposlenih v industriji Skupnosti znižale za približno 4 %.

Preglednica 18 –   Plače

Plače

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Indeks

100

104

99

100

96

– 4

L/L trend

4

– 4

0

– 3

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (68) | Preiskava je pokazala, da se je izvozna dejavnost industrije Skupnosti razvijala, kot sledi:
  Preglednica 19 –   Izvoz industrije Skupnosti











  Izvoz industrije Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 9 240 | 9 206 | 15 671 | 9 962 | 10 022 | |
| Indeks | 100 | 100 | 170 | 108 | 108 | 8 |
| L/L trend | | 0 | 70 | – 62 | 1 | |
| Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(68)

Preiskava je pokazala, da se je izvozna dejavnost industrije Skupnosti razvijala, kot sledi:

Preglednica 19 –   Izvoz industrije Skupnosti

Izvoz industrije Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Tone

9 240

9 206

15 671

9 962

10 022

Indeks

100

100

170

108

108

8

L/L trend

0

70

– 62

1

Vir: Preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (69) | V obravnavanem obdobju se je izvoz magnezijevega oksida industrije Skupnosti povečal za 8 %, zlasti leta 2002. Vendar bo imelo povečanje obsega izvoza le malo vpliva na razmere v industriji Skupnosti, saj je ta izvoz v povprečju znašal približno 4 % skupne prodaje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(69)

V obravnavanem obdobju se je izvoz magnezijevega oksida industrije Skupnosti povečal za 8 %, zlasti leta 2002. Vendar bo imelo povečanje obsega izvoza le malo vpliva na razmere v industriji Skupnosti, saj je ta izvoz v povprečju znašal približno 4 % skupne prodaje industrije Skupnosti.

| (70) | Obseg uvoza magnezijevega oksida v Skupnost iz držav, razen Kitajske, se je skupaj s povprečnimi cenami razvijal takole:
  Preglednica 20 –   Uvoz iz drugih tretjih držav v Skupnost (obseg)










  Tone | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 2 704 | 3 116 | 7 010 | 2 105 | 1 373 |
| ZDA | 849 | 1 518 | 326 | 704 | 897 |
| Izrael | 2 417 | 2 558 | 2 714 | 3 156 | 2 725 |
| Mehika | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |
| Japonska | 1 949 | 1 658 | 2 081 | 627 | 455 |
| Avstralija | 1 115 | 749 | 42 | 341 | 301 |
| Norveška | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |
| Druge tretje države | 56 | 1 462 | 679 | 109 | 516 |
| Skupaj | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8 016 | 7 172 |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

(70)

Obseg uvoza magnezijevega oksida v Skupnost iz držav, razen Kitajske, se je skupaj s povprečnimi cenami razvijal takole:

Preglednica 20 –   Uvoz iz drugih tretjih držav v Skupnost (obseg)

Tone

2000

2001

2002

2003

OP

Turčija

2 704

3 116

7 010

2 105

1 373

ZDA

849

1 518

326

704

897

Izrael

2 417

2 558

2 714

3 156

2 725

Mehika

703

781

627

856

755

Japonska

1 949

1 658

2 081

627

455

Avstralija

1 115

749

42

341

301

Norveška

459

198

72

117

149

Druge tretje države

56

1 462

679

109

516

Skupaj

10 252

12 041

13 550

8 016

7 172

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

Preglednica 21 –   Uvoz iz drugih tretjih držav v Skupnost (povprečna cena)

| Euro | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |
| ZDA | 1 475 | 509 | 1 431 | 796 | 795 |
| Izrael | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |
| Mehika | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |
| Japonska | 1 164 | 1 173 | 1 044 | 713 | 458 |
| Avstralija | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |
| Norveška | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |
| Druge tretje države | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

Euro

2000

2001

2002

2003

OP

Turčija

128

147

154

169

195

ZDA

1 475

509

1 431

796

795

Izrael

964

712

607

611

667

Mehika

458

718

870

591

617

Japonska

1 164

1 173

1 044

713

458

Avstralija

609

495

466

407

431

Norveška

284

0

495

295

270

Druge tretje države

0

528

740

200

191

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

Preglednica 22 –   Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost

| Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP | OP/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odstotek trga | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | – 1 |
| Indeks | 100 | 117 | 129 | 80 | 73 | |
| Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat). |

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost

2000

2001

2002

2003

OP

OP/2000

Odstotek trga

2

2

3

2

1

– 1

Indeks

100

117

129

80

73

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat).

| (71) | Celoten obseg uvoza magnezijevega oksida iz tretjih držav razen LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal z 10 252 ton v letu 2000 na 7 172 ton v OP. Pri izračunu tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav je bil narejen majhen popravek z neupoštevanjem obsega uvoza, ki ga je en proizvajalec Skupnosti prodal na trgu Skupnosti in kupil od svoje podružnice v Turčiji. Tržni delež navedenega uvoza se je v tem obdobju znižal s približno 2 % na 1 %. Glavni izvozniki v Skupnost so bili Turčija, Izrael, Avstralija in ZDA. |
| --- | --- |

(71)

Celoten obseg uvoza magnezijevega oksida iz tretjih držav razen LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal z 10 252 ton v letu 2000 na 7 172 ton v OP. Pri izračunu tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav je bil narejen majhen popravek z neupoštevanjem obsega uvoza, ki ga je en proizvajalec Skupnosti prodal na trgu Skupnosti in kupil od svoje podružnice v Turčiji. Tržni delež navedenega uvoza se je v tem obdobju znižal s približno 2 % na 1 %. Glavni izvozniki v Skupnost so bili Turčija, Izrael, Avstralija in ZDA.

| (72) | Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v OP znatno višje kot cene proizvajalcev Skupnosti. Vendar je treba omeniti, da podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC zajemajo tudi cene sintetičnega magnezijevega oksida precej večje čistosti kot zadevni izdelek, ki so zato tudi višje. Čeprav v Eurostatovih podatkih z desetmestno kodo TARIC ni na voljo natančnih podatkov glede razmerja med sintetičnim magnezijevim oksidom in zadevnim izdelkom, se lahko upravičeno domneva, da je bila splošna raven cen magnezijevega oksida iz tretjih držav v OP višja od tiste proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(72)

Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v OP znatno višje kot cene proizvajalcev Skupnosti. Vendar je treba omeniti, da podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC zajemajo tudi cene sintetičnega magnezijevega oksida precej večje čistosti kot zadevni izdelek, ki so zato tudi višje. Čeprav v Eurostatovih podatkih z desetmestno kodo TARIC ni na voljo natančnih podatkov glede razmerja med sintetičnim magnezijevim oksidom in zadevnim izdelkom, se lahko upravičeno domneva, da je bila splošna raven cen magnezijevega oksida iz tretjih držav v OP višja od tiste proizvajalcev Skupnosti.

| (73) | Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, se je poraba zadevnega izdelka v navedenem obdobju rahlo zmanjšala. Tako kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa se šteje, da poraba Skupnosti ni bistveno vplivala na stanje v proizvodnji Skupnosti v obravnavanem obdobju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (42) o porabi v Skupnosti. |
| --- | --- |

(73)

Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, se je poraba zadevnega izdelka v navedenem obdobju rahlo zmanjšala. Tako kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa se šteje, da poraba Skupnosti ni bistveno vplivala na stanje v proizvodnji Skupnosti v obravnavanem obdobju, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (42) o porabi v Skupnosti.

| (74) | Ukrepi, ki so v veljavi, so privedli do tega, da se je stanje v industriji Skupnosti od leta 2000 delno izboljšalo. Gospodarski dejavniki, kot so tržni delež, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, produktivnost in končne zaloge, so pokazali pozitiven razvoj. Prodaja v industriji Skupnosti je bila donosna od 2001 (0,9 %) do OP (1,6 %). Vendar pa zaradi pritiska kitajskih izvoznikov industrija Skupnosti ni mogla doseči dobička, ki bi ji omogočal obstoj v prihodnosti. Trend zmanjševanja proizvodnje (- 5 %), izkoriščenosti zmogljivosti (- 5 %) in prodaje na trgu Skupnosti (- 3 %) je bil bolj ali manj v skladu z zmanjševanjem porabe. To je negativno vplivalo na zaposlovanje (- 20 %) in naložbe (- 19 %). Treba je opozoriti, da prodaja s strani enega proizvajalca Skupnosti zadevnim strankam ni spremenila splošne podobe stanja industrije Skupnosti. Zato je mogoče sklepati, da ostaja industrija Skupnosti občutljiva kljub izboljšanemu stanju, med drugim tudi zaradi nadaljevanja dampinškega uvoza iz LRK. Prizadevanje industrije Skupnosti za izboljšanje konkurenčnosti torej ni bilo v celoti uspešno. |
| --- | --- |

(74)

Ukrepi, ki so v veljavi, so privedli do tega, da se je stanje v industriji Skupnosti od leta 2000 delno izboljšalo. Gospodarski dejavniki, kot so tržni delež, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, produktivnost in končne zaloge, so pokazali pozitiven razvoj. Prodaja v industriji Skupnosti je bila donosna od 2001 (0,9 %) do OP (1,6 %). Vendar pa zaradi pritiska kitajskih izvoznikov industrija Skupnosti ni mogla doseči dobička, ki bi ji omogočal obstoj v prihodnosti. Trend zmanjševanja proizvodnje (- 5 %), izkoriščenosti zmogljivosti (- 5 %) in prodaje na trgu Skupnosti (- 3 %) je bil bolj ali manj v skladu z zmanjševanjem porabe. To je negativno vplivalo na zaposlovanje (- 20 %) in naložbe (- 19 %). Treba je opozoriti, da prodaja s strani enega proizvajalca Skupnosti zadevnim strankam ni spremenila splošne podobe stanja industrije Skupnosti. Zato je mogoče sklepati, da ostaja industrija Skupnosti občutljiva kljub izboljšanemu stanju, med drugim tudi zaradi nadaljevanja dampinškega uvoza iz LRK. Prizadevanje industrije Skupnosti za izboljšanje konkurenčnosti torej ni bilo v celoti uspešno.

| (75) | Po drugi strani je treba omeniti, da sta se obseg in tržni delež kitajskega uvoza v navedenem obdobju zmanjšala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da kitajski uvoz ni povzročil nelojalnega znižanja cen industrije Skupnosti. V teh okoliščinah in zlasti glede na omejeno izboljšanje stanja industrije Skupnosti, zmanjšanje kitajskega uvoza in tržnega deleža ter dejstva, da do nelojalnega znižanja cen ni prišlo, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo. Zato se je preučilo, ali bi se s prenehanjem veljavnosti ukrepov škoda ponovila. |
| --- | --- |

(75)

Po drugi strani je treba omeniti, da sta se obseg in tržni delež kitajskega uvoza v navedenem obdobju zmanjšala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da kitajski uvoz ni povzročil nelojalnega znižanja cen industrije Skupnosti. V teh okoliščinah in zlasti glede na omejeno izboljšanje stanja industrije Skupnosti, zmanjšanje kitajskega uvoza in tržnega deleža ter dejstva, da do nelojalnega znižanja cen ni prišlo, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo. Zato se je preučilo, ali bi se s prenehanjem veljavnosti ukrepov škoda ponovila.

| (76) | Pri ugotavljanju verjetnega učinka na stanje industrije Skupnosti v primeru prenehanja veljavnih ukrepov so se upoštevali številni dejavniki v skladu z elementi, povzetimi v zgoraj navedenih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(76)

Pri ugotavljanju verjetnega učinka na stanje industrije Skupnosti v primeru prenehanja veljavnih ukrepov so se upoštevali številni dejavniki v skladu z elementi, povzetimi v zgoraj navedenih uvodnih izjavah.

| (77) | Kot je že bilo navedeno, je v primeru prenehanja protidampinških ukrepov zelo verjetno, da se bo uvoz zadevnega izdelka po dampinških cenah iz LRK občutno povečal glede na precejšnjo proizvodno zmogljivost LRK, ki je posledica dejstva, da ima LRK največje vire magnezitove rude na svetu. |
| --- | --- |

(77)

Kot je že bilo navedeno, je v primeru prenehanja protidampinških ukrepov zelo verjetno, da se bo uvoz zadevnega izdelka po dampinških cenah iz LRK občutno povečal glede na precejšnjo proizvodno zmogljivost LRK, ki je posledica dejstva, da ima LRK največje vire magnezitove rude na svetu.

| (78) | Primerjava med uvozom iz LRK in drugih tretjih držav v Skupnost je pokazala pomembne razlike v cenah. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v navedenem obdobju visoke, medtem ko so kitajske – dampinške – izvozne cene stalno padale. Dejstvo, da so bile kitajske cene za izvoz magnezijevega oksida na druge glavne trge 38 % nižje od izvoznih cen v Skupnost, jasno kaže, da bi povečan obseg dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK pomenil še večji pritisk za industrijo Skupnosti, če se upošteva, da je ta izvoz v obravnavanem obdobju že pritiskal na znižanje cen v Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Primerjava med uvozom iz LRK in drugih tretjih držav v Skupnost je pokazala pomembne razlike v cenah. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v navedenem obdobju visoke, medtem ko so kitajske – dampinške – izvozne cene stalno padale. Dejstvo, da so bile kitajske cene za izvoz magnezijevega oksida na druge glavne trge 38 % nižje od izvoznih cen v Skupnost, jasno kaže, da bi povečan obseg dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK pomenil še večji pritisk za industrijo Skupnosti, če se upošteva, da je ta izvoz v obravnavanem obdobju že pritiskal na znižanje cen v Skupnosti.

| (79) | Glede na zgoraj navedeno se sklepa, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov po vsej verjetnosti industriji Skupnosti povzročilo ponovno škodo. |
| --- | --- |

(79)

Glede na zgoraj navedeno se sklepa, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov po vsej verjetnosti industriji Skupnosti povzročilo ponovno škodo.

G.   INTERES SKUPNOSTI

| (80) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Ugotovitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesa industrije Skupnosti, uvoznikov/trgovcev in tudi uporabnikov ter dobaviteljev zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(80)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Ugotovitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesa industrije Skupnosti, uvoznikov/trgovcev in tudi uporabnikov ter dobaviteljev zadevnega izdelka.

| (81) | Treba je spomniti, da se pri prejšnjem pregledu ponovna uvedba ukrepov ni štela kot nasprotna interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analizo vsakršnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo na zadevne stranke sedanji protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(81)

Treba je spomniti, da se pri prejšnjem pregledu ponovna uvedba ukrepov ni štela kot nasprotna interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analizo vsakršnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo na zadevne stranke sedanji protidampinški ukrepi.

| (82) | Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub ugotovitvi, da obstaja verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga, obstajajo tehtni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub ugotovitvi, da obstaja verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga, obstajajo tehtni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

| (83) | Treba je spomniti, da je bila ugotovljena verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in tveganje ponovne škode za industrijo Skupnosti, ki bi jo tak uvoz povzročil. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti še vedno v občutljivem položaju. Nadaljevanje ukrepov naj bi pomagalo, da bi si popolnoma opomogla ter preprečilo nadaljnjo škodo. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da ohrani ukrepe proti dampinškemu uvozu iz LRK. |
| --- | --- |

(83)

Treba je spomniti, da je bila ugotovljena verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in tveganje ponovne škode za industrijo Skupnosti, ki bi jo tak uvoz povzročil. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti še vedno v občutljivem položaju. Nadaljevanje ukrepov naj bi pomagalo, da bi si popolnoma opomogla ter preprečilo nadaljnjo škodo. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da ohrani ukrepe proti dampinškemu uvozu iz LRK.

| (84) | Službe Komisije so poslale vprašalnike 23 uvoznikom/trgovcem, imenovanim v pritožbi. Prejele niso nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(84)

Službe Komisije so poslale vprašalnike 23 uvoznikom/trgovcem, imenovanim v pritožbi. Prejele niso nobenega odgovora.

| (85) | V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da veljavni ukrepi niso imeli velikega vpliva na uvoznike ali trgovce in zato nadaljevanje ukrepov ne bi občutno vplivalo na te stranke. Navedeno je tudi v skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav. |
| --- | --- |

(85)

V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da veljavni ukrepi niso imeli velikega vpliva na uvoznike ali trgovce in zato nadaljevanje ukrepov ne bi občutno vplivalo na te stranke. Navedeno je tudi v skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav.

| (86) | Službe Komisije so poslale vprašalnike štirim uporabnikom. Prejele niso nobenega odgovora. |
| --- | --- |

(86)

Službe Komisije so poslale vprašalnike štirim uporabnikom. Prejele niso nobenega odgovora.

| (87) | Glede na pomanjkanje odziva na vprašalnike in preverljivih podatkov, ki bi podprli iztek veljavnih ukrepov kot pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je bilo ugotovljeno, da ohranitev dajatev ne bi bistveno vplivala na uporabnike. |
| --- | --- |

(87)

Glede na pomanjkanje odziva na vprašalnike in preverljivih podatkov, ki bi podprli iztek veljavnih ukrepov kot pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je bilo ugotovljeno, da ohranitev dajatev ne bi bistveno vplivala na uporabnike.

H.   SKLEP

| (88) | Raziskava je pokazala, da so izvozniki v LRK v OP nadaljevali z dampinško prakso. Dokazano je bilo tudi, da je glede na cenovno raven v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in ob upoštevanju znatne proste zmogljivosti v LRK trg Skupnosti za kitajske izvoznike privlačen. Zato bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti verjetno prišle ogromne količine dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(88)

Raziskava je pokazala, da so izvozniki v LRK v OP nadaljevali z dampinško prakso. Dokazano je bilo tudi, da je glede na cenovno raven v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in ob upoštevanju znatne proste zmogljivosti v LRK trg Skupnosti za kitajske izvoznike privlačen. Zato bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti verjetno prišle ogromne količine dampinškega uvoza.

| (89) | Stanje v industriji Skupnosti, ki se je odražalo v zmanjšani proizvodnji, prodaji in zaposlovanju ter nezadostnemu dobičku v navedenem obdobju, bi se najverjetneje poslabšalo, če bi ukrepe razveljavili, saj bi na trg Skupnosti začela pritekati povečana količina dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(89)

Stanje v industriji Skupnosti, ki se je odražalo v zmanjšani proizvodnji, prodaji in zaposlovanju ter nezadostnemu dobičku v navedenem obdobju, bi se najverjetneje poslabšalo, če bi ukrepe razveljavili, saj bi na trg Skupnosti začela pritekati povečana količina dampinškega uvoza iz LRK.

| (90) | Glede interesa Skupnosti se sklene, da ni nujnih razlogov za to, da ne bi uvedli protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(90)

Glede interesa Skupnosti se sklene, da ni nujnih razlogov za to, da ne bi uvedli protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.

| (91) | Zato se šteje, da je primerno ohraniti obstoječe protidampinške ukrepe proti uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(91)

Zato se šteje, da je primerno ohraniti obstoječe protidampinške ukrepe proti uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK.

| (92) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Prejete niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgoraj omenjeni sklepi. |
| --- | --- |

(92)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Prejete niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgoraj omenjeni sklepi.

| (93) | Iz zgoraj navedenega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK, in so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1334/1999 in nazadnje spremenjeni z Uredbo (ES) št. 985/2003, ohraniti – |
| --- | --- |

(93)

Iz zgoraj navedenega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK, in so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1334/1999 in nazadnje spremenjeni z Uredbo (ES) št. 985/2003, ohraniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz magnezijevega oksida iz oznake KN ex 2519 90 90 (oznaka TARIC 25199090*10) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Višina protidampinške dajatve je:

| (a) | razlika med minimalno uvozno ceno 112 EUR za tono ter neto ceno franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, v vsakem primeru, ko je slednja:






  — | nižja od minimalne uvozne cene, in |
| --- | --- | --- |

(a)

razlika med minimalno uvozno ceno 112 EUR za tono ter neto ceno franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, v vsakem primeru, ko je slednja:

—

nižja od minimalne uvozne cene, in

| — | določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A420); |
| --- | --- |

—

določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A420);

| (b) | nič, če je neto cena franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti, in enaka ali višja kot minimalna uvozna cena, ki znaša 112 EUR za tono (dodatna oznaka TARIC A420); |
| --- | --- |

(b)

nič, če je neto cena franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti, in enaka ali višja kot minimalna uvozna cena, ki znaša 112 EUR za tono (dodatna oznaka TARIC A420);

| (c) | enaka 27,1 % dajatvi ad valorem v vseh drugih primerih, ki jih ne zajemata pododstavka (a) in (b) (dodatna oznaka TARIC A999). |
| --- | --- |

(c)

enaka 27,1 % dajatvi ad valorem v vseh drugih primerih, ki jih ne zajemata pododstavka (a) in (b) (dodatna oznaka TARIC A999).

V primerih, ko se protidampinška dajatev določi v skladu s pododstavkom 2(a) člena 1 in ko je bilo blago poškodovano, preden je bilo dano v prosti promet, zaradi česar je dejansko plačana ali se lahko plača cena za določitev carinske vrednosti porazdeljena v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (7), se minimalna, zgoraj določena uvozna cena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali cene, ki se lahko plača. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med zmanjšano minimalno uvozno ceno in zmanjšano neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabijo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 159, 25.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 985/2003 (UL L 143, 11.6.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 143, 11.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 145, 17.6.1993, str. 1.

4

(5)  UL C 230, 26.9.2003, str. 2.

5

(6)  UL C 138, 18.5.2004, str. 2.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

7

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/18

---

UREDBA SVETA (ES) št. 779/2005

z dne 23. maja 2005

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 11 (3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 821/94 (2), ki je sledila pregledu zaradi izteka ukrepa, je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicijevega karbida s poreklom med drugim iz Ukrajine („ukrepe“). Z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (3), ki je sledila pregledu zaradi izteka ukrepa, ki ga je zahteval Svet evropske kemijske industrije („CEFIC“), je Svet ohranil ukrepe na njihovi prvotni ravni. Z Uredbo (ES) št. 991/2004 (4) je Svet spremenil Uredbo (ES) št. 1100/2000 zaradi širitve Evropske unije s pristopom 10 novih držav članic 1. maja 2004 („EU 10“), da bi v primeru, če Komisija sprejme zavezo, zagotovil možnost oprostitve protidampinških dajatev, predpisanih z Uredbo (ES) št. 1100/2000, pri uvozu v Skupnost pod pogoji takšne zaveze. Z Uredbo 2004/498/ES (5) in 2004/782/ES (6) je Komisija sprejela zaveze, ki jih je ponudil ukrajinski proizvajalec – izvoznik, odprta delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ („ZAC“). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 821/94 (2), ki je sledila pregledu zaradi izteka ukrepa, je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicijevega karbida s poreklom med drugim iz Ukrajine („ukrepe“). Z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (3), ki je sledila pregledu zaradi izteka ukrepa, ki ga je zahteval Svet evropske kemijske industrije („CEFIC“), je Svet ohranil ukrepe na njihovi prvotni ravni. Z Uredbo (ES) št. 991/2004 (4) je Svet spremenil Uredbo (ES) št. 1100/2000 zaradi širitve Evropske unije s pristopom 10 novih držav članic 1. maja 2004 („EU 10“), da bi v primeru, če Komisija sprejme zavezo, zagotovil možnost oprostitve protidampinških dajatev, predpisanih z Uredbo (ES) št. 1100/2000, pri uvozu v Skupnost pod pogoji takšne zaveze. Z Uredbo 2004/498/ES (5) in 2004/782/ES (6) je Komisija sprejela zaveze, ki jih je ponudil ukrajinski proizvajalec – izvoznik, odprta delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ („ZAC“).

| (2) | Dejanska stopnja dajatve, ki se uporablja na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, je 24 % za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Dejanska stopnja dajatve, ki se uporablja na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, je 24 % za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine.

2.   Trenutna preiskava

| (3) | Komisija je prejela zahtevek, ki ga je vložil ZAC („vlagatelj“) za delni vmesni pregled skladno s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je prejela zahtevek, ki ga je vložil ZAC („vlagatelj“) za delni vmesni pregled skladno s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (4) | Zahtevek je temeljil na prima facie dokazu, ki ga je priskrbel vlagatelj, da so se spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi, in da so te spremembe trajne narave. Vlagatelj je med drugim trdil, da so se znatno spremenile okoliščine glede statusa tržnega gospodarstva („STG“). Vlagatelj je zlasti dokazoval, da je zdaj izpolnil zahteve za podelitev STG skladno s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Poleg tega je vlagatelj priskrbel dokaz, da bi primerjava normalne vrednosti na podlagi njegovega lastnega stroška/domačih cen, in njegovih izvoznih cen v ZDA kot trg tretjih držav, primerljiv z EU, vodila k zmanjševanju dampinga bistveno pod ravnijo trenutnega ukrepa. Skladno s tem je vlagatelj trdil, da ohranitev ukrepa na trenutni ravni za izravnavo dampinga ni več potrebna. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je temeljil na prima facie dokazu, ki ga je priskrbel vlagatelj, da so se spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi, in da so te spremembe trajne narave. Vlagatelj je med drugim trdil, da so se znatno spremenile okoliščine glede statusa tržnega gospodarstva („STG“). Vlagatelj je zlasti dokazoval, da je zdaj izpolnil zahteve za podelitev STG skladno s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Poleg tega je vlagatelj priskrbel dokaz, da bi primerjava normalne vrednosti na podlagi njegovega lastnega stroška/domačih cen, in njegovih izvoznih cen v ZDA kot trg tretjih držav, primerljiv z EU, vodila k zmanjševanju dampinga bistveno pod ravnijo trenutnega ukrepa. Skladno s tem je vlagatelj trdil, da ohranitev ukrepa na trenutni ravni za izravnavo dampinga ni več potrebna.

| (5) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom 7. januarja 2004 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (7) začela delni vmesni pregled, ki je bil omejen na preiskavo dampinga in STG v zvezi z ZAC. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom 7. januarja 2004 z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (7) začela delni vmesni pregled, ki je bil omejen na preiskavo dampinga in STG v zvezi z ZAC.

| (6) | Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in obrazec za zahtevek za STG skladno s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in obrazec za zahtevek za STG skladno s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bili po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga in STG. Obisk zaradi preveritve je bil izveden v prostorih vlagatelja. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bili po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga in STG. Obisk zaradi preveritve je bil izveden v prostorih vlagatelja.

| (8) | Preiskava dampinga zajema obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2003 (v nadaljevanju „obdobje preiskave“ ali „OP“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga zajema obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2003 (v nadaljevanju „obdobje preiskave“ ali „OP“).

3.   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (9) | Komisija je uradno seznanila proizvajalca – izvoznika, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoja mnenja izrazijo pisno, da predložijo informacije in da priskrbijo podporne dokaze ter da zahtevajo zaslišanje v roku, določenemu v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam je bilo na zahtevo in z izkazanimi razlogi, zakaj naj bi bile zaslišane, odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je uradno seznanila proizvajalca – izvoznika, predstavnike države izvoznice in proizvajalce Skupnosti o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoja mnenja izrazijo pisno, da predložijo informacije in da priskrbijo podporne dokaze ter da zahtevajo zaslišanje v roku, določenemu v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam je bilo na zahtevo in z izkazanimi razlogi, zakaj naj bi bile zaslišane, odobreno zaslišanje.

| (10) | V zvezi s tem so izrazile svoje mnenja naslednje zainteresirane stranke:






  (a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti:







  — | Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

V zvezi s tem so izrazile svoje mnenja naslednje zainteresirane stranke:

(a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti:

—

Svet evropske kemijske industrije (CEFIC)

| (b) | Proizvajalec Skupnosti







  — | Best-Business, Kunštát na Moravě, Češka |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec Skupnosti

—

Best-Business, Kunštát na Moravě, Češka

| (c) | Proizvajalec – izvoznik:







  — | Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalec – izvoznik:

—

Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukrajina

| (d) | Proizvajalca v primerljivih državah:







  — | Volzhsky Abrasive, Volšskij, regija Volgograd, Rusija |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalca v primerljivih državah:

—

Volzhsky Abrasive, Volšskij, regija Volgograd, Rusija

| — | Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brazilija. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brazilija.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (11) | Izdelek, ki ga zadeva ta postopek, je silicijev karbid, ki spada pod oznako KN 2849 20 00 (v nadaljevanju „silicijev karbid“ ali „zadevni izdelek“). Nobenega dokaza ni, da so se okoliščine glede zadevnega izdelka znatno spremenile od uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

Izdelek, ki ga zadeva ta postopek, je silicijev karbid, ki spada pod oznako KN 2849 20 00 (v nadaljevanju „silicijev karbid“ ali „zadevni izdelek“). Nobenega dokaza ni, da so se okoliščine glede zadevnega izdelka znatno spremenile od uvedbe ukrepov.

C.   REZULTATI PREISKAVE

1.   Uvodna opomba

| (12) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je namen pregleda takšne vrste določiti potrebo po ohranitvi ukrepov na njihovi trenutni ravni. Pri izvajanju delnega vmesnega pregleda Komisija lahko med drugim upošteva, ali so se okoliščine glede dampinga znatno spremenile. Komisija je preučila vse zahtevke, ki jih je predložil vlagatelj, in okoliščine, ki bi se lahko znatno spremenile od uvedbe ukrepov: status tržnega gospodarstva („STG“), individualno obravnavo („IO“), izbiro primerljive države in izvozne cene vlagatelja. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je namen pregleda takšne vrste določiti potrebo po ohranitvi ukrepov na njihovi trenutni ravni. Pri izvajanju delnega vmesnega pregleda Komisija lahko med drugim upošteva, ali so se okoliščine glede dampinga znatno spremenile. Komisija je preučila vse zahtevke, ki jih je predložil vlagatelj, in okoliščine, ki bi se lahko znatno spremenile od uvedbe ukrepov: status tržnega gospodarstva („STG“), individualno obravnavo („IO“), izbiro primerljive države in izvozne cene vlagatelja.

2.   Status tržnega gospodarstva (STG)

| (13) | Vlagatelj je zahteval STG skladno s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in predložil obrazec za zahtevek za status tržnega gospodarstva v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Vlagatelj je zahteval STG skladno s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in predložil obrazec za zahtevek za status tržnega gospodarstva v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (14) | Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz Ukrajine normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo vseh pet kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz Ukrajine normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo vseh pet kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (15) | Preiskava je pokazala, da vlagatelj ni izpolnjeval vseh kriterijev:
  KRITERIJI STG









  člen 2(7)(c) alinea 1 | člen 2(7)(c) alinea 2 | člen 2(7)(c) alinea 3 | člen 2(7)(c) alinea 4 | člen 2(7)(c) alinea 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ni izpolnjen | ni izpolnjen | ni izpolnjen | izpolnjen | izpolnjen |
| Vir: preverjeni odgovor vlagatelja na obrazcu za zahtevek za STG |

(15)

Preiskava je pokazala, da vlagatelj ni izpolnjeval vseh kriterijev:

KRITERIJI STG

člen 2(7)(c) alinea 1

člen 2(7)(c) alinea 2

člen 2(7)(c) alinea 3

člen 2(7)(c) alinea 4

člen 2(7)(c) alinea 5

ni izpolnjen

ni izpolnjen

ni izpolnjen

izpolnjen

izpolnjen

Vir: preverjeni odgovor vlagatelja na obrazcu za zahtevek za STG

| (16) | Preiskava je pokazala, da je bil ZAC v postopku privatizacije, ki ga je nadzorovala država. V okviru privatizacije je večinski delničar in zasebni vlagatelj ZAC sklenil pogodbo z državno organizacijo. Do konca OP je imel ZAC številne pogodbene obveznosti, zlasti glede svojih zaposlenih in dejavnosti. Izpolnitev teh obveznosti je bila predmet letnih državnih pregledov in za neizpolnjevanje obveznosti so bile predvidene sankcije. Ugotovljeno je bilo, da so v pogodbi navedeni pogoji presegali, kar bi zasebni vlagatelj sprejel pod pogoji običajnega tržnega gospodarstva. Zato je bilo sklenjeno, da odločitve družbe ZAC o delovni sili, proizvodnji in prodaji niso bile sklenjene kot odgovor na tržne signale, ki odražajo ponudbo in povpraševanje. Predvsem so bile odločitve v zvezi s tem sprejete z znatnim vmešavanjem države. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava je pokazala, da je bil ZAC v postopku privatizacije, ki ga je nadzorovala država. V okviru privatizacije je večinski delničar in zasebni vlagatelj ZAC sklenil pogodbo z državno organizacijo. Do konca OP je imel ZAC številne pogodbene obveznosti, zlasti glede svojih zaposlenih in dejavnosti. Izpolnitev teh obveznosti je bila predmet letnih državnih pregledov in za neizpolnjevanje obveznosti so bile predvidene sankcije. Ugotovljeno je bilo, da so v pogodbi navedeni pogoji presegali, kar bi zasebni vlagatelj sprejel pod pogoji običajnega tržnega gospodarstva. Zato je bilo sklenjeno, da odločitve družbe ZAC o delovni sili, proizvodnji in prodaji niso bile sklenjene kot odgovor na tržne signale, ki odražajo ponudbo in povpraševanje. Predvsem so bile odločitve v zvezi s tem sprejete z znatnim vmešavanjem države.

| (17) | Nadalje je bilo ugotovljeno, da računovodski izkazi in revizija računovodskih izkazov niso bili zanesljivi. ZAC bi lahko spremenil ključne podatke v programu za računovodstvo (datume in vrednosti za zaprto obračunsko obdobje) in določenim finančnim transakcijam v računovodskih izkazih ZAC ni bilo mogoče slediti. Te resne slabosti niso bile navedene v revizijskem poročilu. Zato je bilo sklenjeno, da ZAC nima ene same jasne osnovne računovodske dokumentacije, revidirane neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljene za vse namene. |
| --- | --- |

(17)

Nadalje je bilo ugotovljeno, da računovodski izkazi in revizija računovodskih izkazov niso bili zanesljivi. ZAC bi lahko spremenil ključne podatke v programu za računovodstvo (datume in vrednosti za zaprto obračunsko obdobje) in določenim finančnim transakcijam v računovodskih izkazih ZAC ni bilo mogoče slediti. Te resne slabosti niso bile navedene v revizijskem poročilu. Zato je bilo sklenjeno, da ZAC nima ene same jasne osnovne računovodske dokumentacije, revidirane neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljene za vse namene.

| (18) | Nazadnje je bilo ugotovljeno, da so bili z umeščanjem obrambnih objektov vojaške narave, ki pripadajo državi, na bilanco stanja, in z depreciacijo teh objektov premoženjsko stanje, proizvodni stroški in finančno stanje ZAC podvrženi občutnim izkrivljanjem, prenesenim iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Prav tako so izkrivljeni proizvodni stroški zaradi brezobrestnega posojila, ki ga je ZAC sprejel od vlagatelja med postopkom privatizacije. |
| --- | --- |

(18)

Nazadnje je bilo ugotovljeno, da so bili z umeščanjem obrambnih objektov vojaške narave, ki pripadajo državi, na bilanco stanja, in z depreciacijo teh objektov premoženjsko stanje, proizvodni stroški in finančno stanje ZAC podvrženi občutnim izkrivljanjem, prenesenim iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Prav tako so izkrivljeni proizvodni stroški zaradi brezobrestnega posojila, ki ga je ZAC sprejel od vlagatelja med postopkom privatizacije.

| (19) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da niso izpolnjeni vsi kriteriji iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in da pogoji tržnega gospodarstva za vlagatelja ne veljajo. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da niso izpolnjeni vsi kriteriji iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in da pogoji tržnega gospodarstva za vlagatelja ne veljajo.

| (20) | Komisija je podrobno obvestila vlagatelja in industrijo Skupnosti o zgoraj omenjenih ugotovitvah in jim zagotovila možnost, da podajo svoje pripombe. Industrija Skupnosti je podprla ugotovitve Komisije. Pripombe, ki jih je predložil vlagatelj, niso bile takšne, da bi utemeljevale kakršno koli spremembo ugotovitev o STG. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je podrobno obvestila vlagatelja in industrijo Skupnosti o zgoraj omenjenih ugotovitvah in jim zagotovila možnost, da podajo svoje pripombe. Industrija Skupnosti je podprla ugotovitve Komisije. Pripombe, ki jih je predložil vlagatelj, niso bile takšne, da bi utemeljevale kakršno koli spremembo ugotovitev o STG.

3.   Individualna obravnava (IO)

| (21) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki sodijo v okvir člena 2(7), dajatev določi na ravni države, razen v primerih, ko družbe lahko na podlagi primerno utemeljenih zahtevkov dokažejo, da so izpolnjeni vsi kriteriji, določeni v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki sodijo v okvir člena 2(7), dajatev določi na ravni države, razen v primerih, ko družbe lahko na podlagi primerno utemeljenih zahtevkov dokažejo, da so izpolnjeni vsi kriteriji, določeni v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (22) | Vlagatelj je zahteval tudi IO, ki bi vodila k določitvi posebne individualne protidampinške dajatve v primeru, če se mu ne podeli STG. Vendar preiskava ni izkazala obstoja drugih proizvajalcev zadevnega izdelka v Ukrajini, ampak je razkrila, da je vlagatelj edini znani proizvajalec zadevnega izdelka v Ukrajini. V takšnem primeru se šteje, da IO ne pride v poštev, ker bi bila posebna individualna stopnja dampinga enaka stopnji dampinga na ravni države. |
| --- | --- |

(22)

Vlagatelj je zahteval tudi IO, ki bi vodila k določitvi posebne individualne protidampinške dajatve v primeru, če se mu ne podeli STG. Vendar preiskava ni izkazala obstoja drugih proizvajalcev zadevnega izdelka v Ukrajini, ampak je razkrila, da je vlagatelj edini znani proizvajalec zadevnega izdelka v Ukrajini. V takšnem primeru se šteje, da IO ne pride v poštev, ker bi bila posebna individualna stopnja dampinga enaka stopnji dampinga na ravni države.

4.   Primerljiva država

| (23) | Skladno s členom 2(7) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom in, v kolikor STG ne more biti podeljen, za države v prehodu določi normalna vrednost na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. Vlagatelj je trdil, da primerljiva država Brazilija, uporabljena za prvotno preiskavo, ni bila primerna in da bi za vmesni pregled morala biti izbrana Rusija kot najbolj, če ne edina primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za Ukrajino. |
| --- | --- |

(23)

Skladno s členom 2(7) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom in, v kolikor STG ne more biti podeljen, za države v prehodu določi normalna vrednost na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. Vlagatelj je trdil, da primerljiva država Brazilija, uporabljena za prvotno preiskavo, ni bila primerna in da bi za vmesni pregled morala biti izbrana Rusija kot najbolj, če ne edina primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za Ukrajino.

| (24) | Argumenti, ki jih je predložil vlagatelj v prid Rusije, so bila dejstva, da domnevno (i) so dostop Rusije do surovin, energetskih virov in drugih pomembnejših produkcijskih sredstev, tehnologija, uporabljena v proizvodnji, in obseg proizvodnje primerljivi z Ukrajino (ii) je domača prodaja Rusije reprezentativna, ker je njen celotni obseg presegel 5 % celotnega obsega izvozne prodaje Ukrajine (iii) so konkurenčne razmere v Rusiji primerljive z razmerami v Ukrajini. |
| --- | --- |

(24)

Argumenti, ki jih je predložil vlagatelj v prid Rusije, so bila dejstva, da domnevno (i) so dostop Rusije do surovin, energetskih virov in drugih pomembnejših produkcijskih sredstev, tehnologija, uporabljena v proizvodnji, in obseg proizvodnje primerljivi z Ukrajino (ii) je domača prodaja Rusije reprezentativna, ker je njen celotni obseg presegel 5 % celotnega obsega izvozne prodaje Ukrajine (iii) so konkurenčne razmere v Rusiji primerljive z razmerami v Ukrajini.

| (25) | Komisija je obravnavala predlog vlagatelja. Predvsem se je upoštevalo, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da je bil izvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije dampinški. Že takšne razmere pomenijo nepravilnost v odnosu med normalno vrednostjo in izvozno ceno ter postavljajo pod vprašaj primernost Rusije kot primerljive države. Ne glede na to ugotovitev in zaradi izrecne zahteve vlagatelja, so službe Komisije povabile ruskega proizvajalca – izvoznika, da sodeluje v tem postopku. Vendar ruska družba ni sodelovala. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je obravnavala predlog vlagatelja. Predvsem se je upoštevalo, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da je bil izvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije dampinški. Že takšne razmere pomenijo nepravilnost v odnosu med normalno vrednostjo in izvozno ceno ter postavljajo pod vprašaj primernost Rusije kot primerljive države. Ne glede na to ugotovitev in zaradi izrecne zahteve vlagatelja, so službe Komisije povabile ruskega proizvajalca – izvoznika, da sodeluje v tem postopku. Vendar ruska družba ni sodelovala.

| (26) | Zaradi tega je bilo ugotovljeno, da Rusija ne more biti izbrana kot primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za Ukrajino. Poleg tega ni nobenega dokaza, ki bi izkazoval, da so se okoliščine v zvezi s primerljivo državo v prvotni preiskavi spremenile v prid vlagatelja. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi tega je bilo ugotovljeno, da Rusija ne more biti izbrana kot primerna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za Ukrajino. Poleg tega ni nobenega dokaza, ki bi izkazoval, da so se okoliščine v zvezi s primerljivo državo v prvotni preiskavi spremenile v prid vlagatelja.

5.   Izvozna cena

| (27) | V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je izvozna cena dejansko plačana cena ali cena, ki se plača za izdelek, prodan za izvoz iz države izvoznice v Skupnost. V primerih, ko izvozne cene ni, je izvozna cena lahko konstruirana v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri so uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnemu kupcu ali na kakršni koli utemeljeni podlagi, če izdelki niso prodani neodvisnemu kupcu ali če niso ponovno prodani v stanju, v katerem so bili uvoženi. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je izvozna cena dejansko plačana cena ali cena, ki se plača za izdelek, prodan za izvoz iz države izvoznice v Skupnost. V primerih, ko izvozne cene ni, je izvozna cena lahko konstruirana v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri so uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnemu kupcu ali na kakršni koli utemeljeni podlagi, če izdelki niso prodani neodvisnemu kupcu ali če niso ponovno prodani v stanju, v katerem so bili uvoženi.

| (28) | Vlagatelj se je skliceval na spremembo okoliščin v zvezi s svojimi izvoznimi cenami in trdil, da bi se v odsotnosti reprezentativnega izvoza v Skupnost izvozne cene za nadomestni trg, ki ni trg EU in je primerljiv s Skupnostjo, morale uporabljati kot razumna podlaga za vzpostavitev stopnje dampinga. V ta namen je vlagatelj kot referenčno državo predlagal ZDA ali EU 10. |
| --- | --- |

(28)

Vlagatelj se je skliceval na spremembo okoliščin v zvezi s svojimi izvoznimi cenami in trdil, da bi se v odsotnosti reprezentativnega izvoza v Skupnost izvozne cene za nadomestni trg, ki ni trg EU in je primerljiv s Skupnostjo, morale uporabljati kot razumna podlaga za vzpostavitev stopnje dampinga. V ta namen je vlagatelj kot referenčno državo predlagal ZDA ali EU 10.

| (29) | Komisija je obravnavala predloge vlagatelja, ker bi se dejansko v zelo izjemnih okoliščinah lahko predvidela uporaba izvoznih cen za tretje države kot osnova za primerjavo z normalno vrednostjo. Vendar je bilo v tem primeru ugotovljeno, da izvozne količine vlagatelja v ZDA med OP niso bile niti reprezentativne, tako da vprašanje, ali je bilo primerno uporabiti izvozne cene za ZDA, ni prišlo v poštev. Zato je bil zahtevek, da naj izračun dampinga temelji na izvoznih cenah za ZDA, zavrnjen. Poleg tega ni nobenega dokaza, da bi bila ločena uporaba izvoznih cen za EU 10 v prid vlagatelja. Nazadnje je bilo potrjeno, da ni bila odkrita nobena reprezentativna prodaja v Skupnost med OP. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je obravnavala predloge vlagatelja, ker bi se dejansko v zelo izjemnih okoliščinah lahko predvidela uporaba izvoznih cen za tretje države kot osnova za primerjavo z normalno vrednostjo. Vendar je bilo v tem primeru ugotovljeno, da izvozne količine vlagatelja v ZDA med OP niso bile niti reprezentativne, tako da vprašanje, ali je bilo primerno uporabiti izvozne cene za ZDA, ni prišlo v poštev. Zato je bil zahtevek, da naj izračun dampinga temelji na izvoznih cenah za ZDA, zavrnjen. Poleg tega ni nobenega dokaza, da bi bila ločena uporaba izvoznih cen za EU 10 v prid vlagatelja. Nazadnje je bilo potrjeno, da ni bila odkrita nobena reprezentativna prodaja v Skupnost med OP.

6.   Zaključek

| (30) | Z upoštevanjem navedenega se STG ni mogel podeliti vlagatelju. IO v tem primeru ne pride v poštev. Poleg tega so bili vsi drugi preučeni zahtevki glede izbire primerljive države in izvoznih cen vlagatelja, ki jih je le-ta predložil, zavrnjene. Na tej podlagi se šteje, da se okoliščine v zvezi z dampingom niso znatno spremenile v primerjavi z razmerami, ki so prevladovale med obdobjem preiskave, uporabljenim v preiskavi, ki je vodila k uvedbi ukrepov. Zato je bilo sklenjeno, da se delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, zaključi brez spreminjanja ali razveljavitve veljavnih ukrepov – |
| --- | --- |

(30)

Z upoštevanjem navedenega se STG ni mogel podeliti vlagatelju. IO v tem primeru ne pride v poštev. Poleg tega so bili vsi drugi preučeni zahtevki glede izbire primerljive države in izvoznih cen vlagatelja, ki jih je le-ta predložil, zavrnjene. Na tej podlagi se šteje, da se okoliščine v zvezi z dampingom niso znatno spremenile v primerjavi z razmerami, ki so prevladovale med obdobjem preiskave, uporabljenim v preiskavi, ki je vodila k uvedbi ukrepov. Zato je bilo sklenjeno, da se delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine v Skupnost, zaključi brez spreminjanja ali razveljavitve veljavnih ukrepov –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Delni vmesni pregled protidampinške dajatve na uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine se zaključi.

2.   Dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 1100/2000, se ohrani.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 94, 13.4.1994, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1786/97 (UL L 254, 17.9.1997, str. 6).

2

(3)  UL L 125, 26.5.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 182, 19.5.2004, str. 18.

4

(5)  UL L 183, 20.5.2004, str. 88.

5

(6)  UL L 344, 20.11.2004, str. 37.

6

(7)  UL C 3, 7.1.2004, str. 4.

7

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 780/2005

z dne 24. maja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 85,0 |
| 204 | 84,2 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 88,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 59,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,1 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,3 |
| 204 | 39,0 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 47,9 |
| 388 | 54,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 60,9 |
| 999 | 56,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 62,1 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 64,3 |
| 624 | 61,9 |
| 999 | 73,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,0 |
| 400 | 101,0 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 59,6 |
| 512 | 67,8 |
| 524 | 72,2 |
| 528 | 67,7 |
| 720 | 61,8 |
| 804 | 97,5 |
| 999 | 78,0 |
| 0809 20 95 | 400 | 385,0 |
| 999 | 385,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

85,0

204

84,2

212

97,2

999

88,8

0707 00 05

052

88,0

204

30,3

999

59,2

0709 90 70

052

88,1

624

50,3

999

69,2

0805 10 20

052

48,3

204

39,0

212

108,2

220

47,9

388

54,6

400

48,8

528

45,4

624

60,9

999

56,6

0805 50 10

052

107,2

388

62,1

400

69,6

528

64,3

624

61,9

999

73,0

0808 10 80

388

96,0

400

101,0

404

78,7

508

59,6

512

67,8

524

72,2

528

67,7

720

61,8

804

97,5

999

78,0

0809 20 95

400

385,0

999

385,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 781/2005

z dne 24. maja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2320/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (1) in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Evropski skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi zakon, ki je zajemal take ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Evropski skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi zakon, ki je zajemal take ukrepe.

| (2) | Obstaja potreba po ukrepih, ki bi podrobno določali skupne osnovne standarde. |
| --- | --- |

(2)

Obstaja potreba po ukrepih, ki bi podrobno določali skupne osnovne standarde.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečevanja nezakonitih dejanj ukrepi iz Priloge k Uredbi (ES) št. 622/2003 ostanejo tajni in se ne objavijo. Isto pravilo se prav tako uporablja za vse spremembe zakona. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečevanja nezakonitih dejanj ukrepi iz Priloge k Uredbi (ES) št. 622/2003 ostanejo tajni in se ne objavijo. Isto pravilo se prav tako uporablja za vse spremembe zakona.

| (4) | Uredbo (ES) št. 622/2003 je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 622/2003 je treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Priloga k Uredbi (ES) št. 622/2003 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3 navedene uredbe se uporablja glede zaupne narave te priloge.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2005

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 355, 30.12.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 89, 5.4.2003, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 68/2004 (UL L 10, 16.1.2004, str. 14.)

2

---

PRILOGA

V skladu s členom 1 je Priloga tajna in se ne objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 782/2005

z dne 24. maja 2005

o določitvi oblike za posredovanje rezultatov o statistiki odpadkov

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 2150/2002 z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (1) in zlasti člena 6(e) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija sprejeti ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija sprejeti ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe.

| (2) | V skladu s členom 6(e) Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija za države članice določiti primerno obliko za posredovanje rezultatov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(e) Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija za države članice določiti primerno obliko za posredovanje rezultatov.

| (3) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Primerna oblika za posredovanje rezultatov o statistiki odpadkov Komisiji (Eurostatu) se določi v Prilogi k tej uredbi.

Države članice uporabljajo to obliko za podatke o referenčnem letu 2004 in nadaljnjih letih.

Člen 2

Države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu) podatke in meta podatke, ki jih zahteva Uredba (ES) št. 2150/2002, v elektronski obliki v skladu s standardom izmenjave, ki ga predlaga Komisija (Eurostat).

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 332, 9.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 574/2004 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15).

1

(2)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

2

---

PRILOGA

OBLIKA ZA POSREDOVANJE REZULTATOV O STATISTIKI ODPADKOV

Podatki se posredujejo na način, ki je neodvisen od sistema. Podatki se posredujejo skladno s standardom izmenjave, ki ga predlaga Komisija (Eurostat).

Sklopi podatkov

Področje, ki ga pokriva Uredba (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov, je sestavljeno iz petih sklopov podatkov:

| — | nastajanje odpadkov (GENER), |
| --- | --- |

—

nastajanje odpadkov (GENER),

| — | sežig (INCIN), |
| --- | --- |

—

sežig (INCIN),

| — | postopki za predelavo (RECOV), |
| --- | --- |

—

postopki za predelavo (RECOV),

| — | odstranjevanje (DISPO), |
| --- | --- |

—

odstranjevanje (DISPO),

| — | število in zmogljivost obratov za predelavo in odstranjevanje, pokritost s sistemom zbiranja odpadkov po regiji NUTS 2 (REGIO). |
| --- | --- |

—

število in zmogljivost obratov za predelavo in odstranjevanje, pokritost s sistemom zbiranja odpadkov po regiji NUTS 2 (REGIO).

Za vsak sklop je treba posredovati datoteko. Ime datoteke je sestavljeno iz šestih delov:

| Področje | 5 | Vrednost: WASTE |
| --- | --- | --- |
| Sklop | 5 | GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO |
| Periodičnost | 2 | Vrednost: A2 |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Obdobje | 4 | Vrednost: 0000 (nič, nič, nič, nič) za letne podatke |

Področje

5

Vrednost: WASTE

Sklop

5

GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO

Periodičnost

2

Vrednost: A2

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Obdobje

4

Vrednost: 0000 (nič, nič, nič, nič) za letne podatke

Deli imena datoteke so ločeni s podčrtajem. Uporablja se oblika, ki temelji na besedilu. Sklop o nastajanju odpadkov iz Belgije za leto 2004 bo imel na primer ime WASTE_GENER_A2_BE_2004_0000.

Manjkajoče vrednosti

V opredeljujočih spremenljivkah (kategorija odpadkov, gospodarska dejavnost, regija NUTS 2, vrsta obrata za obdelavo odpadkov) ne bo manjkajočih vrednosti. Za vsako kombinacijo opredeljujočih spremenljivk mora biti predložena evidenca. Vsa evidenca, v kateri se kombinacija ne pojavlja, mora biti poslana z vrednostjo, določeno kot 0 (nič). Vsa evidenca, za katero podatki niso na voljo, mora biti kljub temu poslana s primerno označeno vrednostjo za manjkajoče podatke (označeno s črko „M“). Manjkajoče vrednosti bo treba pojasniti v poročilu o kakovosti; lahko so na primer posledica uporabljenih pristopov. Pomembno je razlikovati med resničnimi ničlami in manjkajočimi vrednostmi, saj z manjkajočimi podatki ni mogoče računati agregatov. Če kombinacija po logiki ni mogoča, je v celico treba vpisati šifro „L“; do tega na primer pride pri mulju iz industrijskih odplak, ki nastaja v gospodinjstvih. Za omogočanje preverjanja doslednosti in popravljanje napak je treba posredovati tudi vsote.

Zaupnost

Zaupne podatke je treba posredovati ustrezno označene kot zaupne. Kaj velja kot zaupno je odvisno od politike zaupnosti posamezne države. Na splošno velja, da so podatki lahko zaupni, če bi lahko razkrili istovetnost osebe, ki jih je predložila. To je v primeru, če podatki temeljijo na eni ali dveh enotah poročanja ali če ena ali dve enoti poročanja v podatkih prevladujeta. Podatki javnih organov običajno ne štejejo za zaupne.

Navesti je treba tudi sekundarno zaupnost. Sekundarno zaupnost je treba uporabiti tako, da (delne) vsote ostanejo na voljo za objavo. Komisija (Eurostat) bo uporabila zaupne informacije za izračun agregatov (EU), ne da bi razkrila podatke, ki so na ravni države zaupni.

Mere

Zahtevana polja so črkovno-številčna, torej ne smejo vsebovati ločilnih znamenj in decimalnih simbolov, razen podatkovne vrednosti. Količine odpadkov so izražene v 1 000 tonah na leto, s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Metoda ocenitve ne dovoljuje vselej natančnosti do treh decimalk. V tem primeru je treba vrednost navesti samo s številkami, ki so smiselne. Za vse kategorije odpadkov količina temelji na (normalnih) mokrih odpadkih, pri nastajanju mulja (postavke odpadkov 11, 12, 40) pa se količina računa tudi v 1 000 tonah suhe snovi. Prav tako je v sklopih obdelave odpadkov treba mulj meriti kot (normalne) mokre odpadke in tudi kot suho snov. To velja le, če je mulj ločena postavka, torej za običajni mulj (postavka 12) v sklopu za sežig in odstranjevanje.

Število obratov za obdelavo odpadkov je izraženo kot celo število. Zmogljivost obrata za obdelavo odpadkov se opisuje z različnimi merami glede na vrsto postopka predelave oziroma odstranjevanja (glej seznam 1). Da bi bili podatki bolj primerljivi, ima prednost izražanje zmogljivosti sežiga v 1 000 tonah. Države, ki lahko navedejo zmogljivost sežiga v teradžulih (1012 džulov), naj to storijo. Države, ki ne morejo navesti zmogljivosti sežiga v teradžulih, naj to vrednost navedejo kot manjkajočo (uporabite šifro „M“). Zmogljivost predelave se meri v 1 000 tonah. Zmogljivost odlaganja je treba navesti ali v kubičnih metrih ali v tonah, glede na vrsto odlaganja. Kot realno število s tremi decimalkami se navedejo samo vrednosti, merjene v 1 000 tonah, vse druge vrednosti se navedejo kot cela števila.

Pokritost s sistemom zbiranja mešanih odpadkov iz gospodinjstev in njim podobnih odpadkov se navedejo ali kot odstotek od prebivalstva ali kot odstotek od bivališč.

Revizije

Sklope je treba posredovati v ločenih datotekah, ki vsebujejo vso evidenco. Sklop o nastajanju odpadkov na primer vsebuje 51 kategorij odpadkov po 21 skupin NACE, merjenih kot mokri odpadki, in 3 kategorije odpadkov po 21 skupin NACE, merjenih kot suha snov. Sklop vsebuje 1 134 zapisov evidence.

Tudi revidirane podatke je treba posredovati v zaključenem sklopu, pri čemer so revidirane celice ustrezno označene (R). Začasni podatki so označeni z oznako za posodobitev P. Začasne podatke je vedno treba še revidirati. Tako začasni kot revidirani podatki morajo biti pojasnjeni v poročilu o kakovosti.

1. sklop:   Nastajanje odpadkov

| Polje | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Področje | 8 | Vrednost: WASTE |
| Sklop | 6 | Vrednost: GENER (sklop je sestavljen iz 51 × 21 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 3 × 21 zapisov, merjenih kot suha snov, na državo) |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Postavka odpadkov | 2 | Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam B) |
| Postavka dejavnosti | 2 | Šifra, ki se nanaša na NACE (glej seznam C) |
| Mokro/Suho | 1 | Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (Šifra W), za goščo (postavka odpadkov 11, 12, 40) tudi količina v suhi snovi (šifra D) |
| Nastali odpadki | 12 | Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“ |
| Oznaka za posodobitev | 1 | Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno |
| Oznaka zaupnosti | 1 | Označuje zaupne podatke (glej seznam D) |

Polje

Največja dolžina

Vrednosti

Področje

8

Vrednost: WASTE

Sklop

6

Vrednost: GENER (sklop je sestavljen iz 51 × 21 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 3 × 21 zapisov, merjenih kot suha snov, na državo)

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Postavka odpadkov

2

Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam B)

Postavka dejavnosti

2

Šifra, ki se nanaša na NACE (glej seznam C)

Mokro/Suho

1

Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (Šifra W), za goščo (postavka odpadkov 11, 12, 40) tudi količina v suhi snovi (šifra D)

Nastali odpadki

12

Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“

Oznaka za posodobitev

1

Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno

Oznaka zaupnosti

1

Označuje zaupne podatke (glej seznam D)

2. sklop:   Sežig

| Polje | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Področje | 8 | Vrednost: WASTE |
| Sklop | 6 | Vrednost: INCIN (sklop je sestavljen iz 17 × 2 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 1 × 2, merjenih kot suha snov na regijo NUTS 1) |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Šifra NUTS 1 | 3 | Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003 (1), navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT |
| Postavka odpadkov | 2 | Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam E) |
| Postopek predelave oziroma odstranjevanja | 1 | Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (2) (glej seznam F), v tem sklopu veljata samo postopek 1 in 2 |
| Mokro/Suho | 1 | Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W), za mulj (postavka odpadkov 12) tudi količina v suhi snovi (šifra D) |
| Sežgani odpadki | 12 | Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“ |
| Oznaka za posodobitev | 1 | Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno |
| Oznaka zaupnosti | 1 | Označuje zaupne podatke (glej seznam D) |

Polje

Največja dolžina

Vrednosti

Področje

8

Vrednost: WASTE

Sklop

6

Vrednost: INCIN (sklop je sestavljen iz 17 × 2 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 1 × 2, merjenih kot suha snov na regijo NUTS 1)

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Šifra NUTS 1

3

Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003 (1), navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT

Postavka odpadkov

2

Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam E)

Postopek predelave oziroma odstranjevanja

1

Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (2) (glej seznam F), v tem sklopu veljata samo postopek 1 in 2

Mokro/Suho

1

Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W), za mulj (postavka odpadkov 12) tudi količina v suhi snovi (šifra D)

Sežgani odpadki

12

Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“

Oznaka za posodobitev

1

Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno

Oznaka zaupnosti

1

Označuje zaupne podatke (glej seznam D)

3. sklop:   Postopki, ki lahko vodijo do predelave (razen energetske predelave)

| Polje | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Področje | 8 | Vrednost: WASTE |
| Sklop | 6 | Vrednost: RECOV (sklop je sestavljen iz 20 zapisov po regiji NUTS 1) |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Šifra NUTS 1 | 3 | Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT |
| Postavka odpadkov | 2 | Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam G) |
| Postopek predelave oziroma odstranjevanja | 1 | Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), v tem sklopu velja samo postopek 3 |
| Mokro/Suho | 1 | Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W) |
| Predelani odpadki | 12 | Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“ |
| Oznaka za posodobitev | 1 | Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno |
| Oznaka zaupnosti | 1 | Označuje zaupne podatke (glej seznam D) |

Polje

Največja dolžina

Vrednosti

Področje

8

Vrednost: WASTE

Sklop

6

Vrednost: RECOV (sklop je sestavljen iz 20 zapisov po regiji NUTS 1)

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Šifra NUTS 1

3

Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT

Postavka odpadkov

2

Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam G)

Postopek predelave oziroma odstranjevanja

1

Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), v tem sklopu velja samo postopek 3

Mokro/Suho

1

Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W)

Predelani odpadki

12

Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“

Oznaka za posodobitev

1

Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno

Oznaka zaupnosti

1

Označuje zaupne podatke (glej seznam D)

4. sklop:   Odstranjevanje (ne sežig)

| Polje | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Področje | 8 | Vrednost: WASTE |
| Sklop | 6 | Vrednost: DISPO (sklop je sestavljen iz 19 × 2 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 1 × 2, merjenih kot suha snov na regijo NUTS 1) |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Šifra NUTS 1 | 3 | Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT |
| Postavka odpadkov | 2 | Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam H) |
| Postopek predelave oziroma odstranjevanja | 1 | Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), v tem sklopu veljata samo postopek 4 in 5 |
| Mokro/Suho | 1 | Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W), za mulj (postavka odpadkov 12) tudi količina v suhi snovi (šifra D) |
| Odloženi odpadki | 12 | Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“ |
| Oznaka za posodobitev | 1 | Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno |
| Oznaka zaupnosti | 1 | Označuje zaupne podatke (glej seznam D) |

Polje

Največja dolžina

Vrednosti

Področje

8

Vrednost: WASTE

Sklop

6

Vrednost: DISPO (sklop je sestavljen iz 19 × 2 zapisov, merjenih kot mokri odpadki, in 1 × 2, merjenih kot suha snov na regijo NUTS 1)

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Šifra NUTS 1

3

Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT

Postavka odpadkov

2

Šifra, ki se nanaša na EWC-Stat različico 3 (glej seznam H)

Postopek predelave oziroma odstranjevanja

1

Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), v tem sklopu veljata samo postopek 4 in 5

Mokro/Suho

1

Za vse kategorije odpadkov količina kot (normalni) mokri odpadki (šifra W), za mulj (postavka odpadkov 12) tudi količina v suhi snovi (šifra D)

Odloženi odpadki

12

Količina v 1 000 tonah na leto. Količina se navede kot realno število s tremi decimalkami. Kot decimalni simbol se uporablja vejica. Na primer: 19,876. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“

Oznaka za posodobitev

1

Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno

Oznaka zaupnosti

1

Označuje zaupne podatke (glej seznam D)

5. sklop:   Število in zmogljivost obratov za predelavo in odstranjevanje ter prebivalstvo, ki je vključeno v sistem zbiranja, na regijo

| Polje | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Področje | 8 | Vrednost: WASTE |
| Sklop | 6 | Vrednost: REGIO (sklop je sestavljen iz 14 zapisov po regiji NUTS 2) |
| Koda države | 2 | Dvočrkovna koda države (glej seznam A) |
| Leto | 4 | Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) |
| Šifra NUTS 2 | 4 | Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT |
| Postopek predelave oziroma odstranjevanja | 1 | Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), prazno za prebivalstvo, ki je vključeno v sistem zbiranja |
| Spremenljivka | 1 | Število obratov (N), zmogljivost (C) oziroma prebivalstvo, vključeno v sistem zbiranja (P) |
| Mera | 1 | Šifra za zmogljivost mere, odvisna od vrste postopka predelave oziroma odstranjevanja (glej seznam I); za število obratov šifra N, za prebivalstvo, vključeno v sistem zbiranja ali P (prebivalstvo) ali D (bivališča) |
| Vrednost | 12 | Vse vrednosti, število obratov, odstotek prebivalstva oziroma bivališč, vključenih v sistem zbiranja, in zmogljivost, so izražene kot cela števila. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“ |
| Oznaka za posodobitev | 1 | Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno |
| Oznaka zaupnosti | 1 | Označuje zaupne podatke (glej seznam D) |

Polje

Največja dolžina

Vrednosti

Področje

8

Vrednost: WASTE

Sklop

6

Vrednost: REGIO (sklop je sestavljen iz 14 zapisov po regiji NUTS 2)

Koda države

2

Dvočrkovna koda države (glej seznam A)

Leto

4

Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004)

Šifra NUTS 2

4

Regionalna šifra po klasifikaciji NUTS v Uredbi (ES) št. 1059/2003, navesti je treba skupno državno vrednost s šifro TT

Postopek predelave oziroma odstranjevanja

1

Šifra, ki se nanaša na Priloge Direktive 75/442/EGS (glej seznam F), prazno za prebivalstvo, ki je vključeno v sistem zbiranja

Spremenljivka

1

Število obratov (N), zmogljivost (C) oziroma prebivalstvo, vključeno v sistem zbiranja (P)

Mera

1

Šifra za zmogljivost mere, odvisna od vrste postopka predelave oziroma odstranjevanja (glej seznam I); za število obratov šifra N, za prebivalstvo, vključeno v sistem zbiranja ali P (prebivalstvo) ali D (bivališča)

Vrednost

12

Vse vrednosti, število obratov, odstotek prebivalstva oziroma bivališč, vključenih v sistem zbiranja, in zmogljivost, so izražene kot cela števila. To polje mora vedno vsebovati neko vrednost. Če kombinacija ni nastala, je ta vrednost 0 (nič). Manjkajoče podatke je treba označiti kot „M“. Če je neka kombinacija logično nemogoča, se to označi z „L“

Oznaka za posodobitev

1

Za označevanje začasnih podatkov (P) ali revidiranih podatkov (R), sicer prazno

Oznaka zaupnosti

1

Označuje zaupne podatke (glej seznam D)

Seznam A – Kode držav

| Belgija | BE |
| --- | --- |
| Češka | CZ |
| Danska | DK |
| Nemčija | DE |
| Estonija | EE |
| Grčija | EL |
| Španija | ES |
| Francija | FR |
| Irska | IE |
| Italija | IT |
| Ciper | CY |
| Latvija | LV |
| Litva | LT |
| Luksemburg | LU |
| Madžarska | HU |
| Malta | MT |
| Nizozemska | NL |
| Avstrija | AT |
| Poljska | PL |
| Portugalska | PT |
| Slovenija | SI |
| Slovaška | SK |
| Finska | FI |
| Švedska | SE |
| Združeno kraljestvo | UK |
| Bolgarija | BG |
| Hrvaška | HR |
| Romunija | RO |
| Turčija | TR |
| Islandija | IS |
| Lihtenštajn | LI |
| Norveška | NO |

Belgija

BE

Češka

CZ

Danska

DK

Nemčija

DE

Estonija

EE

Grčija

EL

Španija

ES

Francija

FR

Irska

IE

Italija

IT

Ciper

CY

Latvija

LV

Litva

LT

Luksemburg

LU

Madžarska

HU

Malta

MT

Nizozemska

NL

Avstrija

AT

Poljska

PL

Portugalska

PT

Slovenija

SI

Slovaška

SK

Finska

FI

Švedska

SE

Združeno kraljestvo

UK

Bolgarija

BG

Hrvaška

HR

Romunija

RO

Turčija

TR

Islandija

IS

Lihtenštajn

LI

Norveška

NO

Seznam B – Kategorije odpadkov

| EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15) |
| --- |
| Opis | Šifra | Nevarno | Postavka odpadkov |
| Izrabljena topila | 01.1 | H | 1 |
| Odpadki kislin, lugov ali soli | 01.2 | | 2 |
| Odpadki kislin, lugov ali soli | 01.2 | H | 3 |
| Rabljena olja | 01.3 | H | 4 |
| Izrabljeni kemijski katalizatorji | 01.4 | | 5 |
| Izrabljeni kemijski katalizatorji | 01.4 | H | 6 |
| Odpadki iz kemijske priprave | 02 | | 7 |
| Odpadki iz kemijske priprave | 02 | H | 8 |
| Usedline in kemijski ostanki | 03.1 | | 9 |
| Usedline in kemijski ostanki | 03.1 | H | 10 |
| Mulji industrijskih odplak | 03.2 | | 11 |
| Mulji industrijskih odplak | 03.2 | H | 12 |
| Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | 05 | | 13 |
| Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | 05 | H | 14 |
| Kovinski odpadki | 06 | | 15 |
| Kovinski odpadki | 06 | H | 16 |
| Odpadki iz stekla | 07.1 | | 17 |
| Odpadki iz stekla | 07.1 | H | 18 |
| Odpadki iz papirja in kartona | 07.2 | | 19 |
| Izrabljene avtomobilske gume | 07.3 | | 20 |
| Odpadki iz plastike | 07.4 | | 21 |
| Odpadki iz lesa | 07.5 | | 22 |
| Odpadki iz lesa | 07.5 | H | 23 |
| Odpadki iz tekstila | 07.6 | | 24 |
| Odpadki, ki vsebujejo PCB | 07.7 | H | 25 |
| Zavržena oprema (razen zavrženih vozil in odpadnih baterij ter akumulatorjev) | 08 (razen 08.1, 08.41) | | 26 |
| Zavržena oprema (razen zavrženih motornih vozil in odpadnih baterij ter akumulatorjev) | 08 (razen 08.1, 08.41) | H | 27 |
| Zavržena motorna vozila | 08.1 | | 28 |
| Zavržena motorna vozila | 08.1 | H | 29 |
| Odpadne baterije in akumulatorji | 08.41 | | 30 |
| Odpadne baterije in akumulatorji | 08.41 | H | 31 |
| Živalski in rastlinski odpadki (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja) | 09 (razen 09.11, 09.3) | | 32 |
| Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov | 09.11 | | 33 |
| Živalski iztrebki, urin in gnoj | 09.3 | | 34 |
| Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki | 10.1 | | 35 |
| Mešani in nediferencirani materiali | 10.2 | | 36 |
| Mešani in nediferencirani materiali | 10.2 | H | 37 |
| Ostanki pri ločevanju | 10.3 | | 38 |
| Ostanki pri ločevanju | 10.3 | H | 39 |
| Navadni mulji (razen zemeljskih izkopov) | 11 (razen 11.3) | | 40 |
| Zemeljski izkopi | 11.3 | | 41 |
| Mineralni odpadki (razen odpadkov, ki nastanejo pri sežigu, kontaminirane zemlje in onesnaženih zemeljskih izkopov) | 12 (razen 12.4, 12.6) | | 42 |
| Mineralni odpadki (razen odpadkov, ki nastanejo pri sežigu, kontaminirane zemlje in onesnaženih zemeljskih izkopov) | 12 (razen 12.4, 12.6) | H | 43 |
| Odpadki pri sežiganju | 12.4 | | 44 |
| Odpadki pri sežiganju | 12.4 | H | 45 |
| Kontaminirana zemlja in onesnaženi zemeljski izkopi | 12.6 | H | 46 |
| Utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki | 13 | | 47 |
| Utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki | 13 | H | 48 |
| Skupno nenevarni | | | TN |
| Skupno nevarni | | H | TH |
| Skupno splošno | | | TT |

EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15)

Opis

Šifra

Nevarno

Postavka odpadkov

Izrabljena topila

01.1

H

1

Odpadki kislin, lugov ali soli

01.2

2

Odpadki kislin, lugov ali soli

01.2

H

3

Rabljena olja

01.3

H

4

Izrabljeni kemijski katalizatorji

01.4

5

Izrabljeni kemijski katalizatorji

01.4

H

6

Odpadki iz kemijske priprave

02

7

Odpadki iz kemijske priprave

02

H

8

Usedline in kemijski ostanki

03.1

9

Usedline in kemijski ostanki

03.1

H

10

Mulji industrijskih odplak

03.2

11

Mulji industrijskih odplak

03.2

H

12

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

05

13

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

05

H

14

Kovinski odpadki

06

15

Kovinski odpadki

06

H

16

Odpadki iz stekla

07.1

17

Odpadki iz stekla

07.1

H

18

Odpadki iz papirja in kartona

07.2

19

Izrabljene avtomobilske gume

07.3

20

Odpadki iz plastike

07.4

21

Odpadki iz lesa

07.5

22

Odpadki iz lesa

07.5

H

23

Odpadki iz tekstila

07.6

24

Odpadki, ki vsebujejo PCB

07.7

H

25

Zavržena oprema (razen zavrženih vozil in odpadnih baterij ter akumulatorjev)

08 (razen 08.1, 08.41)

26

Zavržena oprema (razen zavrženih motornih vozil in odpadnih baterij ter akumulatorjev)

08 (razen 08.1, 08.41)

H

27

Zavržena motorna vozila

08.1

28

Zavržena motorna vozila

08.1

H

29

Odpadne baterije in akumulatorji

08.41

30

Odpadne baterije in akumulatorji

08.41

H

31

Živalski in rastlinski odpadki (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja)

09 (razen 09.11, 09.3)

32

Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov

09.11

33

Živalski iztrebki, urin in gnoj

09.3

34

Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki

10.1

35

Mešani in nediferencirani materiali

10.2

36

Mešani in nediferencirani materiali

10.2

H

37

Ostanki pri ločevanju

10.3

38

Ostanki pri ločevanju

10.3

H

39

Navadni mulji (razen zemeljskih izkopov)

11 (razen 11.3)

40

Zemeljski izkopi

11.3

41

Mineralni odpadki (razen odpadkov, ki nastanejo pri sežigu, kontaminirane zemlje in onesnaženih zemeljskih izkopov)

12 (razen 12.4, 12.6)

42

Mineralni odpadki (razen odpadkov, ki nastanejo pri sežigu, kontaminirane zemlje in onesnaženih zemeljskih izkopov)

12 (razen 12.4, 12.6)

H

43

Odpadki pri sežiganju

12.4

44

Odpadki pri sežiganju

12.4

H

45

Kontaminirana zemlja in onesnaženi zemeljski izkopi

12.6

H

46

Utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki

13

47

Utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki

13

H

48

Skupno nenevarni

TN

Skupno nevarni

H

TH

Skupno splošno

TT

Seznam C – Postavka dejavnosti

| NACE rev 1.1 kategorija (Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90) (3) | Opis | Postavka dejavnosti |
| --- | --- | --- |
| A | Kmetijstvo, lov in gozdarstvo | 1 |
| B | Ribištvo | 2 |
| C | Rudarstvo in kamnolomi | 3 |
| DA | Proizvodnja hrane, pijač in tobačnih izdelkov | 4 |
| DB+DC | Proizvodnja tekstila in tekstilnih izdelkov
  Proizvodnja usnja in usnjenih izdelkov | 5 |
| DD | Proizvodnja lesa in lesnih izdelkov | 6 |
| DE | Proizvodnja vlaknin, papirja in kartona ter izdelkov iz papirja in kartona; založništvo in tiskarstvo | 7 |
| DF | Proizvodnja koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva | 8 |
| DG+DH | Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov in umetnih vlaken
  Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas | 9 |
| DI | Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov | 10 |
| DJ | Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov | 11 |
| DK+DL+DM | Proizvodnja strojev in naprav, d. n.
  Proizvodnja električne in optične opreme
  Proizvodnja vozil in plovil | 12 |
| DN (razen 37) | Proizvodnja d. n. | 13 |
| E | Oskrba z električno energijo, plinom in vodo | 14 |
| F | Gradbeništvo | 15 |
| G-Q (razen 51.57 in 90) | Druge storitvene dejavnosti | 16 |
| 37 | Recikliranje | 17 |
| 51.57 | Trgovina na debelo z ostanki in odpadki | 18 |
| 90 | Komunalne, sanitarne in podobne storitve | 19 |
| HH | Odpadki iz gospodinjstev | 20 |
| Skupno | | TA |

NACE rev 1.1 kategorija (Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90) (3)

Opis

Postavka dejavnosti

A

Kmetijstvo, lov in gozdarstvo

1

B

Ribištvo

2

C

Rudarstvo in kamnolomi

3

DA

Proizvodnja hrane, pijač in tobačnih izdelkov

4

DB+DC

Proizvodnja tekstila in tekstilnih izdelkov

Proizvodnja usnja in usnjenih izdelkov

5

DD

Proizvodnja lesa in lesnih izdelkov

6

DE

Proizvodnja vlaknin, papirja in kartona ter izdelkov iz papirja in kartona; založništvo in tiskarstvo

7

DF

Proizvodnja koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva

8

DG+DH

Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov in umetnih vlaken

Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas

9

DI

Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov

10

DJ

Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov

11

DK+DL+DM

Proizvodnja strojev in naprav, d. n.

Proizvodnja električne in optične opreme

Proizvodnja vozil in plovil

12

DN (razen 37)

Proizvodnja d. n.

13

E

Oskrba z električno energijo, plinom in vodo

14

F

Gradbeništvo

15

G-Q (razen 51.57 in 90)

Druge storitvene dejavnosti

16

37

Recikliranje

17

51.57

Trgovina na debelo z ostanki in odpadki

18

90

Komunalne, sanitarne in podobne storitve

19

HH

Odpadki iz gospodinjstev

20

Skupno

TA

Seznam D – Oznaka zaupnosti

| Premalo podjetij | A | Npr. 1 ali 2 podjetji na prebivalstvo |
| --- | --- | --- |
| Dominantnost enega podjetja v podatkih | B | Podjetij ni premalo, toda eno podjetje ustvari/obdela npr. več kot 70 % |
| Dominantnost dveh podjetij v podatkih | C | Podjetij ni premalo, toda dve podjetji ustvarita/obdelata npr. več kot 70 % |
| Zaupni podatki zaradi sekundarne zaupnosti | D | Samo po sebi ni zaupno (oznaka A, B, C), zaupno zaradi preprečenja posrednega razkritja zaupnih podatkov |
| Vrednost ni zaupna | Prazno | |

Premalo podjetij

A

Npr. 1 ali 2 podjetji na prebivalstvo

Dominantnost enega podjetja v podatkih

B

Podjetij ni premalo, toda eno podjetje ustvari/obdela npr. več kot 70 %

Dominantnost dveh podjetij v podatkih

C

Podjetij ni premalo, toda dve podjetji ustvarita/obdelata npr. več kot 70 %

Zaupni podatki zaradi sekundarne zaupnosti

D

Samo po sebi ni zaupno (oznaka A, B, C), zaupno zaradi preprečenja posrednega razkritja zaupnih podatkov

Vrednost ni zaupna

Prazno

Seznam E – Kategorije odpadkov za sežig

| Postavka odpadkov | EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15) | Nevarni/nenevarni odpadki |
| --- | --- | --- |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemijski odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nenevarni |
| 2 | 01 + 02 + 03 razen 01.3 | Kemijski odpadki razen rabljenih olj
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nevarni |
| 3 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 4 | 05 | Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | nenevarni |
| 5 | 05 | Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | nevarni |
| 6 | 07.7 | Odpadki, ki vsebujejo PCB | nevarni |
| 7 | 10.1 | Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki | nenevarni |
| 8 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nenevarni |
| 9 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nevarni |
| 10 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nenevarni |
| 11 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nevarni |
| 12 | 11 | Navadni mulji | nenevarni |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Drugi odpadki
  (kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 razen 07.7 | Drugi odpadki
  (kovinski odpadki + nekovinski odpadki razen odpadkov, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni |
| TN | | Skupno nenevarni | nenevarni |
| TH | | Skupno nevarni | nevarni |
| TT | | Skupno splošno | |

Postavka odpadkov

EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15)

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01 + 02 + 03

Kemijski odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nenevarni

2

01 + 02 + 03 razen 01.3

Kemijski odpadki razen rabljenih olj

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nevarni

3

01.3

Rabljena olja

nevarni

4

05

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

nenevarni

5

05

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

nevarni

6

07.7

Odpadki, ki vsebujejo PCB

nevarni

7

10.1

Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki

nenevarni

8

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nenevarni

9

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nevarni

10

10.3

Ostanki pri ločevanju

nenevarni

11

10.3

Ostanki pri ločevanju

nevarni

12

11

Navadni mulji

nenevarni

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Drugi odpadki

(kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 razen 07.7

Drugi odpadki

(kovinski odpadki + nekovinski odpadki razen odpadkov, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni

TN

Skupno nenevarni

nenevarni

TH

Skupno nevarni

nevarni

TT

Skupno splošno

Seznam F – Postopki predelave in odstranjevanja; šifre ustrezajo šifram v Prilogah k Direktivi 75/442/EGS

| Postopek | Šifra | Vrste postopkov predelave in odstranjevanja |
| --- | --- | --- |
| Sežig |
| 1 | R1 | Uporaba odpadkov kot gorivo ali drugače za pridobivanje energije |
| 2 | D10 | Sežiganje na kopnem |
| Postopki za predelavo (razen za pridobivanje energije) |
| 3 | R2 + | Pridobivanje topil/regeneracija |
| R3 + | Recikliranje/pridobivanje organskih snovi, ki se ne uporabljajo kot topila (vključno s kompostiranjem ali z drugimi procesi biološkega preoblikovanja) |
| R4 + | Recikliranje/pridobivanje kovin in njihovih spojin |
| R5 + | Recikliranje/pridobivanje drugih anorganskih materialov |
| R6 + | Regeneracija kislin ali baz |
| R7 + | Predelava sestavin, ki se uporabljajo za zmanjševanje onesnaževanja |
| R8 + | Predelava sestavin iz katalizatorjev |
| R9 + | Ponovno rafiniranje olja ali druge ponovne uporabe olja |
| R10 + | Obdelava v zemlji, ki je ugodna za kmetijstvo ali povzroči ekološko izboljšanje |
| R11 | Uporaba odpadkov, pridobljenih s katerim koli postopkom, naštetim pod R1 do R10 |
| Postopki odstranjevanja |
| 4 | D1 + | Odlaganje v zemljo ali na zemljo (npr. odlagališče itd.) |
| D3 + | Globinsko injeciranje (npr. injeciranje odpadkov s črpalkami v vrtine, solne jaške ali naravno dana odlagališča) |
| D4 + | Površinska zajezitev (npr. vlivanje tekočin ali muljastih odpadkov v jame, ribnike ali lagune itd.) |
| D5 + | Posebej prirejeno odlagališče (npr. odlaganje v posamezne obložene celice s pokrovom, ločene med seboj in od okolja itd.) |
| D12 | Trajno skladiščenje (npr. nameščanje posod v rudnik itd.) |
| 5 | D2 + | Obdelava v zemlji (npr. biorazgradnja tekočih odpadkov ali gošč v zemlji itd.) |
| D6 + | Izpuščanje v vode, razen v morja/oceane |
| D7 | Izpuščanje v morja/oceane, vključno z odlaganjem v morsko dno |

Postopek

Šifra

Vrste postopkov predelave in odstranjevanja

Sežig

1

R1

Uporaba odpadkov kot gorivo ali drugače za pridobivanje energije

2

D10

Sežiganje na kopnem

Postopki za predelavo (razen za pridobivanje energije)

3

R2 +

Pridobivanje topil/regeneracija

R3 +

Recikliranje/pridobivanje organskih snovi, ki se ne uporabljajo kot topila (vključno s kompostiranjem ali z drugimi procesi biološkega preoblikovanja)

R4 +

Recikliranje/pridobivanje kovin in njihovih spojin

R5 +

Recikliranje/pridobivanje drugih anorganskih materialov

R6 +

Regeneracija kislin ali baz

R7 +

Predelava sestavin, ki se uporabljajo za zmanjševanje onesnaževanja

R8 +

Predelava sestavin iz katalizatorjev

R9 +

Ponovno rafiniranje olja ali druge ponovne uporabe olja

R10 +

Obdelava v zemlji, ki je ugodna za kmetijstvo ali povzroči ekološko izboljšanje

R11

Uporaba odpadkov, pridobljenih s katerim koli postopkom, naštetim pod R1 do R10

Postopki odstranjevanja

4

D1 +

Odlaganje v zemljo ali na zemljo (npr. odlagališče itd.)

D3 +

Globinsko injeciranje (npr. injeciranje odpadkov s črpalkami v vrtine, solne jaške ali naravno dana odlagališča)

D4 +

Površinska zajezitev (npr. vlivanje tekočin ali muljastih odpadkov v jame, ribnike ali lagune itd.)

D5 +

Posebej prirejeno odlagališče (npr. odlaganje v posamezne obložene celice s pokrovom, ločene med seboj in od okolja itd.)

D12

Trajno skladiščenje (npr. nameščanje posod v rudnik itd.)

5

D2 +

Obdelava v zemlji (npr. biorazgradnja tekočih odpadkov ali gošč v zemlji itd.)

D6 +

Izpuščanje v vode, razen v morja/oceane

D7

Izpuščanje v morja/oceane, vključno z odlaganjem v morsko dno

Seznam G – Kategorije odpadkov za postopke, ki lahko vodijo do predelave (razen energetske predelave)

| Postavka odpadkov | EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15) | Nevarni/nenevarni odpadki |
| --- | --- | --- |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 2 | 06 | Kovinski odpadki | nenevarni |
| 3 | 06 | Kovinski odpadki | nevarni |
| 4 | 07.1 | Odpadki iz stekla | nenevarni |
| 5 | 07.1 | Odpadki iz stekla | nevarni |
| 6 | 07.2 | Odpadki iz papirja in kartona | nenevarni |
| 7 | 07.3 | Izrabljene avtomobilske gume | nenevarni |
| 8 | 07.4 | Odpadki iz plastike | nenevarni |
| 9 | 07.5 | Odpadki iz lesa | nenevarni |
| 10 | 07.6 | Odpadki iz tekstila | nenevarni |
| 11 | 09 (razen 09.11, 09.3) | Živalski in rastlinski odpadki
  (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja) | nenevarni |
| 12 | 09.11 | Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov | nenevarni |
| 13 | 09.3 | Živalski iztrebki, urin in gnoj | nenevarni |
| 14 | 12 | Mineralni odpadki | nenevarni |
| 15 | 12 | Mineralni odpadki | nevarni |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 razen 01.3 | Drugi odpadki
  (odpadki kemijskih spojin razen rabljenih olj + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + odpadki iz lesa + odpadki, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + mešani navadni odpadki +navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni |
| TN | | Skupno nenevarni | nenevarni |
| TH | | Skupno nevarni | nevarni |
| TT | | Skupno splošno | |

Postavka odpadkov

EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15)

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01.3

Rabljena olja

nevarni

2

06

Kovinski odpadki

nenevarni

3

06

Kovinski odpadki

nevarni

4

07.1

Odpadki iz stekla

nenevarni

5

07.1

Odpadki iz stekla

nevarni

6

07.2

Odpadki iz papirja in kartona

nenevarni

7

07.3

Izrabljene avtomobilske gume

nenevarni

8

07.4

Odpadki iz plastike

nenevarni

9

07.5

Odpadki iz lesa

nenevarni

10

07.6

Odpadki iz tekstila

nenevarni

11

09 (razen 09.11, 09.3)

Živalski in rastlinski odpadki

(razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja)

nenevarni

12

09.11

Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov

nenevarni

13

09.3

Živalski iztrebki, urin in gnoj

nenevarni

14

12

Mineralni odpadki

nenevarni

15

12

Mineralni odpadki

nevarni

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Drugi odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 razen 01.3

Drugi odpadki

(odpadki kemijskih spojin razen rabljenih olj + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + odpadki iz lesa + odpadki, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + mešani navadni odpadki +navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni

TN

Skupno nenevarni

nenevarni

TH

Skupno nevarni

nevarni

TT

Skupno splošno

Seznam H – Kategorije odpadkov za odstranjevanje (razen sežiga)

| Št. postavke | EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15) | Nevarni/nenevarni odpadki |
| --- | --- | --- |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemijski odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nenevarni |
| 2 | 01 + 02 + 03 razen 01.3 | Kemijski odpadki razen rabljenih olj
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nevarni |
| 3 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 4 | 09 (razen 09.11, 09.3) | Živalski in rastlinski odpadki
  (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja) | nenevarni |
| 5 | 09.11 | Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov | nenevarni |
| 6 | 09.3 | Živalski iztrebki, urin in gnoj | nenevarni |
| 7 | 10.1 | Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki | nenevarni |
| 8 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nenevarni |
| 9 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nevarni |
| 10 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nenevarni |
| 11 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nevarni |
| 12 | 11 | Navadni mulji | nenevarni |
| 13 | 12 | Mineralni odpadki | nenevarni |
| 14 | 12 | Mineralni odpadki | nevarni |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni |
| TN | | Skupno nenevarni | nenevarni |
| TH | | Skupno nevarni | nevarni |
| TT | | Skupno splošno | |

Št. postavke

EWC-Stat/različica 3 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15)

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01 + 02 + 03

Kemijski odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nenevarni

2

01 + 02 + 03 razen 01.3

Kemijski odpadki razen rabljenih olj

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nevarni

3

01.3

Rabljena olja

nevarni

4

09 (razen 09.11, 09.3)

Živalski in rastlinski odpadki

(razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja)

nenevarni

5

09.11

Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov

nenevarni

6

09.3

Živalski iztrebki, urin in gnoj

nenevarni

7

10.1

Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki

nenevarni

8

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nenevarni

9

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nevarni

10

10.3

Ostanki pri ločevanju

nenevarni

11

10.3

Ostanki pri ločevanju

nevarni

12

11

Navadni mulji

nenevarni

13

12

Mineralni odpadki

nenevarni

14

12

Mineralni odpadki

nevarni

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Drugi odpadki

(odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Drugi odpadki

(odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni

TN

Skupno nenevarni

nenevarni

TH

Skupno nevarni

nevarni

TT

Skupno splošno

Seznam I – Mere zmogljivosti

| Postopek | Mera zmogljivosti | Šifra mere |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 000 ton na leto s tremi decimalkami | t |
| | teradžulov na leto (1012) | j |
| 2 | 1 000 ton na leto s tremi decimalkami | t |
| | teradžulov na leto (1012) | j |
| 3 | 1 000 ton na leto s tremi decimalkami | t |
| 4 | Kubičnih metrov na leto | m |
| 5 | 1 000 ton na leto s tremi decimalkami | t |

Postopek

Mera zmogljivosti

Šifra mere

1

1 000 ton na leto s tremi decimalkami

t

teradžulov na leto (1012)

j

2

1 000 ton na leto s tremi decimalkami

t

teradžulov na leto (1012)

j

3

1 000 ton na leto s tremi decimalkami

t

4

Kubičnih metrov na leto

m

5

1 000 ton na leto s tremi decimalkami

t

---

(1)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

(2)  UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(3)  UL L 293, 24.10.1990, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003.

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 783/2005

z dne 24. maja 2005

o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (1) in zlasti člena 1(5) ter člena 6(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija opredeliti način izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 mora Komisija opredeliti način izvajanja te uredbe.

| (2) | Po členu 6(b) Uredbe (ES) št. 2150/2002 lahko Komisija prilagodi specifikacije v Prilogah k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Po členu 6(b) Uredbe (ES) št. 2150/2002 lahko Komisija prilagodi specifikacije v Prilogah k tej uredbi.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 574/2004 določa dopolnitev statistične nomenklature v Prilogi I in Prilogi III k Uredbi (ES) št. 2150/2002. Prilogo II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 je treba zdaj prilagoditi, da bo ustrezala tej dopolnitvi. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 574/2004 določa dopolnitev statistične nomenklature v Prilogi I in Prilogi III k Uredbi (ES) št. 2150/2002. Prilogo II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 je treba zdaj prilagoditi, da bo ustrezala tej dopolnitvi.

| (4) | Uredbo (ES) št. 2150/2002 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 2150/2002 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 se oddelek 2 nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 332, 9.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 574/2004 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15).

1

(2)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA II

ODDELEK 2

Vrste odpadkov

Seznam vrste odpadkov, za katere se zbirajo statistični podatki glede na postopke predelave in odstranjevanja, kot je navedeno v oddelku 8(2), je naslednji:

| Sežig |
| --- |
| Št. postavke | EWC-Stat različica 3 | Nevarni/nenevarni odpadki |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemijski odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nenevarni |
| 2 | 01 + 02 + 03 razen 01.3 | Kemijski odpadki razen rabljenih olj
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nevarni |
| 3 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 4 | 05 | Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | nenevarni |
| 5 | 05 | Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki | nevarni |
| 6 | 07.7 | Odpadki, ki vsebujejo PCB | nevarni |
| 7 | 10.1 | Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki | nenevarni |
| 8 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nenevarni |
| 9 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nevarni |
| 10 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nenevarni |
| 11 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nevarni |
| 12 | 11 | Navadni mulji | nenevarni |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Drugi odpadki
  (kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 razen 07.7 | Drugi odpadki
  (kovinski odpadki + nekovinski odpadki razen odpadkov, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni |

Sežig

Št. postavke

EWC-Stat različica 3

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01 + 02 + 03

Kemijski odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nenevarni

2

01 + 02 + 03 razen 01.3

Kemijski odpadki razen rabljenih olj

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nevarni

3

01.3

Rabljena olja

nevarni

4

05

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

nenevarni

5

05

Odpadki iz zdravstva in biološki odpadki

nevarni

6

07.7

Odpadki, ki vsebujejo PCB

nevarni

7

10.1

Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki

nenevarni

8

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nenevarni

9

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nevarni

10

10.3

Ostanki pri ločevanju

nenevarni

11

10.3

Ostanki pri ločevanju

nevarni

12

11

Navadni mulji

nenevarni

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Drugi odpadki

(kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 razen 07.7

Drugi odpadki

(kovinski odpadki + nekovinski odpadki razen odpadkov, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + živalski in rastlinski odpadki + mineralni odpadki + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni

| Postopki za predelavo
  (razen energetske predelave) |
| --- |
| Št. postavke | EWC-Stat različica 3 | Nevarni/nenevarni odpadki |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 2 | 06 | Kovinski odpadki | nenevarni |
| 3 | 06 | Kovinski odpadki | nevarni |
| 4 | 07.1 | Odpadki iz stekla | nenevarni |
| 5 | 07.1 | Odpadki iz stekla | nevarni |
| 6 | 07.2 | Odpadki iz papirja in kartona | nenevarni |
| 7 | 07.3 | Izrabljene avtomobilske gume | nenevarni |
| 8 | 07.4 | Odpadki iz plastike | nenevarni |
| 9 | 07.5 | Odpadki iz lesa | nenevarni |
| 10 | 07.6 | Odpadki iz tekstila | nenevarni |
| 11 | 09 (razen 09.11, 09.3) | Živalski in rastlinski odpadki
  (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja) | nenevarni |
| 12 | 09.11 | Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov | nenevarni |
| 13 | 09.3 | Živalski iztrebki, urin in gnoj | nenevarni |
| 14 | 12 | Mineralni odpadki | nenevarni |
| 15 | 12 | Mineralni odpadki | nevarni |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 razen 01.3 | Drugi odpadki
  (odpadki kemijskih spojin razen rabljenih olj + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + odpadki iz lesa + odpadki, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni |

Postopki za predelavo

(razen energetske predelave)

Št. postavke

EWC-Stat različica 3

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01.3

Rabljena olja

nevarni

2

06

Kovinski odpadki

nenevarni

3

06

Kovinski odpadki

nevarni

4

07.1

Odpadki iz stekla

nenevarni

5

07.1

Odpadki iz stekla

nevarni

6

07.2

Odpadki iz papirja in kartona

nenevarni

7

07.3

Izrabljene avtomobilske gume

nenevarni

8

07.4

Odpadki iz plastike

nenevarni

9

07.5

Odpadki iz lesa

nenevarni

10

07.6

Odpadki iz tekstila

nenevarni

11

09 (razen 09.11, 09.3)

Živalski in rastlinski odpadki

(razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja)

nenevarni

12

09.11

Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov

nenevarni

13

09.3

Živalski iztrebki, urin in gnoj

nenevarni

14

12

Mineralni odpadki

nenevarni

15

12

Mineralni odpadki

nevarni

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Drugi odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 razen 01.3

Drugi odpadki

(odpadki kemijskih spojin razen rabljenih olj + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki + odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + odpadki iz lesa + odpadki, ki vsebujejo PCB + zavržena oprema + mešani navadni odpadki + navadni mulji + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni

| Odstranjevanje (ne sežig) |
| --- |
| Št. postavke | EWC-Stat različica 3 | Nevarni/nenevarni odpadki |
| Šifra | Opis |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemijski odpadki
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nenevarni |
| 2 | 01 + 02 + 03 razen 01.3 | Kemijski odpadki razen rabljenih olj
  (odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki) | nevarni |
| 3 | 01.3 | Rabljena olja | nevarni |
| 4 | 09 (razen 09.11, 09.3) | Živalski in rastlinski odpadki
  (razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja) | nenevarni |
| 5 | 09.11 | Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov | nenevarni |
| 6 | 09.3 | Živalski iztrebki, urin in gnoj | nenevarni |
| 7 | 10.1 | Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki | nenevarni |
| 8 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nenevarni |
| 9 | 10.2 | Mešani in nediferencirani materiali | nevarni |
| 10 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nenevarni |
| 11 | 10.3 | Ostanki pri ločevanju | nevarni |
| 12 | 11 | Navadni mulji | nenevarni |
| 13 | 12 | Mineralni odpadki | nenevarni |
| 14 | 12 | Mineralni odpadki | nevarni |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nenevarni |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Drugi odpadki
  (odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki) | nevarni“ |

Odstranjevanje (ne sežig)

Št. postavke

EWC-Stat različica 3

Nevarni/nenevarni odpadki

Šifra

Opis

1

01 + 02 + 03

Kemijski odpadki

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nenevarni

2

01 + 02 + 03 razen 01.3

Kemijski odpadki razen rabljenih olj

(odpadki kemijskih spojin + odpadki pri kemijski pripravi + drugi kemijski odpadki)

nevarni

3

01.3

Rabljena olja

nevarni

4

09 (razen 09.11, 09.3)

Živalski in rastlinski odpadki

(razen živalskih odpadkov pri pripravi hrane in živilskih izdelkov, in razen živalskih iztrebkov, urina in gnoja)

nenevarni

5

09.11

Živalski odpadki pri pripravi hrane in živilskih izdelkov

nenevarni

6

09.3

Živalski iztrebki, urin in gnoj

nenevarni

7

10.1

Odpadki iz gospodinjstev in njim podobni odpadki

nenevarni

8

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nenevarni

9

10.2

Mešani in nediferencirani materiali

nevarni

10

10.3

Ostanki pri ločevanju

nenevarni

11

10.3

Ostanki pri ločevanju

nevarni

12

11

Navadni mulji

nenevarni

13

12

Mineralni odpadki

nenevarni

14

12

Mineralni odpadki

nevarni

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Drugi odpadki

(odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nenevarni

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Drugi odpadki

(odpadki iz zdravstva in biološki odpadki + kovinski odpadki + nekovinski odpadki + zavržena oprema + utrjeni, stabilizirani ali vitrificirani odpadki)

nevarni“

---

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/42

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 784/2005

z dne 24. maja 2005

o sprejetju odstopanj od določb Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki odpadkov v zvezi z Litvo, Poljsko in Švedsko

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (1) in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je izrazila Litva dne 2. julija 2004,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je izrazila Poljska dne 13. julija 2004,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je izrazila Švedska dne 26. avgusta 2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 2150/2002 Komisija lahko odobri odstopanja od nekaterih določb Prilog k tej uredbi v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 2150/2002 Komisija lahko odobri odstopanja od nekaterih določb Prilog k tej uredbi v prehodnem obdobju.

| (2) | Ta odstopanja se odobrijo Litvi, Poljski in Švedski na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

(2)

Ta odstopanja se odobrijo Litvi, Poljski in Švedski na njihovo zahtevo.

| (3) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Odobrijo se naslednja odstopanja od določb Uredbe (ES) št. 2150/2002:

| (a) | Litvi in Poljski se odobrijo odstopanja za izdelavo rezultatov v zvezi z oddelkom 8(1.1), postavke 1 (kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo), 2 (ribištvo) in 16 (storitvene dejavnosti) Priloge I in v zvezi z oddelkom 8(2) Priloge II. |
| --- | --- |

(a)

Litvi in Poljski se odobrijo odstopanja za izdelavo rezultatov v zvezi z oddelkom 8(1.1), postavke 1 (kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo), 2 (ribištvo) in 16 (storitvene dejavnosti) Priloge I in v zvezi z oddelkom 8(2) Priloge II.

| (b) | Švedski se odobrijo odstopanja za izdelavo rezultatov v zvezi z oddelkom 8(1.1), postavke 1 (kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo), 2 (Ribištvo in ribiške storitve) in 16 (storitvene dejavnosti) Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

Švedski se odobrijo odstopanja za izdelavo rezultatov v zvezi z oddelkom 8(1.1), postavke 1 (kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo), 2 (Ribištvo in ribiške storitve) in 16 (storitvene dejavnosti) Priloge I.

2.   Odstopanja, določena v odstavku 1, se odobrijo samo glede na podatke za prvo referenčno leto, torej 2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. maja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 332, 9.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 574/2004 (UL L 90, 27.3.2004, str. 15).

1

(2)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 25.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 131/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 131/43

---

SKLEP št. 1/2005 SKUPNEGA ODBORA ZA KMETIJSTVO, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O TRGOVINI S KMETIJSKIMI PROIZVODI

z dne 25. februarja 2005

glede točke B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7

(2005/394/ES)

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi in zlasti člena 11 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta sporazum začne veljati 1. junija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Ta sporazum začne veljati 1. junija 2002.

| (2) | Namen Priloge 7 je olajšati trgovino s proizvodi iz vina in grozdja med pogodbenicama. |
| --- | --- |

(2)

Namen Priloge 7 je olajšati trgovino s proizvodi iz vina in grozdja med pogodbenicama.

| (3) | V skladu s členom 27(1) Priloge 7 delovna skupina preuči vse zadeve v zvezi z izvajanjem Priloge 7 in v skladu s členom 27(2) Priloge 7 izdela zlasti predloge, ki jih posreduje Odboru, z namenom prilagoditi in posodobiti dodatke k Prilogi 7. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 27(1) Priloge 7 delovna skupina preuči vse zadeve v zvezi z izvajanjem Priloge 7 in v skladu s členom 27(2) Priloge 7 izdela zlasti predloge, ki jih posreduje Odboru, z namenom prilagoditi in posodobiti dodatke k Prilogi 7.

| (4) | Točka B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7 opredeli spremni dokument za vina, uvožena iz Švice, v skladu z določbami točke B(9) Dodatka 1 prvotne različice Sporazuma – |
| --- | --- |

(4)

Točka B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7 opredeli spremni dokument za vina, uvožena iz Švice, v skladu z določbami točke B(9) Dodatka 1 prvotne različice Sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

Točka B(9) Dodatka 1 k Prilogi 7 se nadomesti z besedilom iz priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se začne uporabljati 1. oktobra 2004.

V Bruslju, 25. februarja 2005

Za Skupni odbor za kmetijstvo

Predsednik, vodja švicarske delegacije

Christian HÄBERLI

Za Evropsko skupnost

Vodja enote AGRI A1/2

Aldo LONGO

Sekretariat Odbora

Sekretar

Remigi WINZAP

---

PRILOGA

Image

---