----

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

----

TÕLGE

EUROOPA LIIDU JULGEOLEKU-UURINGUTE INSTITUUDI PERSONALIEESKIRJAD (1)

PREAMBUL

Artikkel 1

I JAOTIS —   ÜLDSÄTTED

Alluvussuhted

Avaldus

Käitumine

Finantsvastutus

Julgeolek

II JAOTIS —   TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK —   ÜLDSÄTTED

Privileegid ja immuniteedid

Abi ja hüvitamine

Varalised õigused

Välistegevus

Kandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale

II PEATÜKK —   TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Esialgsed lepingud

Katseaeg

Lepingute lõpetamine

Töökoha kaotuse hüvitamine

Lepingu lõpetamisest teatamise aja lühendamine

Erisätted teadustöötajate kohta

III PEATÜKK —   PALGAD JA TOETUSED

Majapidamistoetus

Laste- ja muude ülalpeetavate toetused

Õppetoetus

Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused

Üüritoetus

Sisemaks

Pensioniskeemi sissemaksed

Sotsiaalkindlustusmaksed

Lisakindlustuse sissemaksed

IV PEATÜKK —   REISIKULUD

V PEATÜKK —   SISEMINE KORRALDUS

VI PEATÜKK —   ARUANDED JA EDUTAMINE

VII PEATÜKK —   DISTSIPLINAARMENETLUS

VIII PEATÜKK —   APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

IX PEATÜKK —   PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

III JAOTIS —   AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

IV JAOTIS —   EKSPERTIDE, STIPENDIAATIDE JA PRAKTIKANTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

PREAMBUL

Julgeoleku-uuringute Instituut on Euroopa Liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega.

Artikkel 1

Käesolevates eeskirjades määratakse kindlaks Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi (edaspidi “instituut”) töötajate staatus, õigused, ülesanded ja vastutus.

Instituudi töötajaskond koosneb füüsilistest isikutest, kellega on sõlmitud töötaja või ajutise töötaja tööleping. Tasuliste ekspertide, stipendiaatide ja praktikantide suhtes kohaldatakse IV jaotise sätteid.

Instituudi direktoril on õigus käesolevaid eeskirju vastavalt vajadusele muuta, kui juhatus on selleks nõusoleku andnud.

Käesolevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, välja arvatud juhul, kui juhatus on otsustanud teisiti ametijärguta personali osas.

I JAOTIS

ÜLSÄTTED

Artikkel 2

Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted

Töötajad alluvad direktorile ja on tema ees vastutavad oma ülesannete täitmise eest; nad kohustuvad oma ülesandeid täitma nii hoolikalt ja kohusetundlikult kui võimalik.

Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudis tööle asudes peab iga töötaja alla kirjutama järgmisele avaldusele:

“Tõotan pühalikult täita mulle kui Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi töötajale usaldatud tööülesandeid lojaalselt, usaldusväärselt ja veendunult ning üksnes instituudi huve silmas pidades. Kohustun oma tööülesannete täitmisel mitte otsima või vastu võtma korraldusi üheltki valitsuselt või muult asutuselt peale instituudi.”

Töötajad peavad igas olukorras käituma Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi esindajale sobilikult. Nad hoiduvad sellistest toimingutest või tegudest, mis mingil viisil võiksid kahjustada nende positsiooni ametiau või instituudi head nime.

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks kas osaliselt või täies mahus finantskahju, mille on põhjustanud tema hooletus või direktori või juhatuse kehtestatud eeskirja või korra tahtlik rikkumine.

Kõik töötajad tutvuvad tööle asudes instituudi julgeolekueeskirjadega. Nad allkirjastavad teatise, milles kinnitavad, et on teadlikud oma distsiplinaar- ja finantsvastutusest kõnealuste eeskirjade täitmata jätmise korral.

II JAOTIS

TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 3

Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted

Instituudi töötajad on füüsilised isikud, kellega on sõlmitud II peatükis määratletud töölepingud ning kelle eelarvelised ametikohad on loetletud töötajate tabelis, mis lisatakse igal aastal instituudi eelarvele.

Töötajatele antud privileegid ja immuniteedid on Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi huvides, mitte isikliku heaolu eesmärgil. Privileege ja immuniteete ei tohi kasutada oma isiklike kohustuste täitmisest ega vastuvõtjariigis kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest kõrvalehoidmiseks.

Töötaja peab viivitamata teatama direktorile juhtumitest, mille puhul tuleb rakendada kõnealuseid privileege või immuniteete. Kui töötaja rikub kohalikku seadust, võib direktor teha otsuse temalt privileegide või immuniteetide äravõtmise kohta, kui ta seda vajalikuks peab.

Instituut abistab töötajaid, kes oma ametikoha või ülesannete tõttu instituudis ning mitte omal süül on sattunud ähvarduste, solvangute, laimu või rünnakute objektiks. Materiaalse kahju võib hüvitada, kui:

Kõik asjassepuutuvad otsused, mis on seotud instituudi tegevuse või väljamaksetega, võtab vastu direktor, kellel on õigus hinnata käsitletava juhtumi asjaolusid, määrata abi vorm ja hüvitise suurus, kui seda otsustatakse maksta.

Kõik õigused, sealhulgas avaldamisõigus, autoriõigus ja patendiõigused, mis tulenevad töötaja ametikohustustega seotud tegevusest, kuuluvad instituudile.

Suhetes instituudiväliste organisatsioonide ja isikutega peavad töötajad saama direktorilt eelneva loa, kui nad soovivad:

Teadustöötajate kohustuste hulka kuulub suhete loomine väljaspool instituuti asuvate asutuste ja isikutega. Seetõttu on teadustöötajatel direktori eelneva nõusoleku korral õigus pidada loenguid, suhelda massimeediaga ja esineda trükis.

Töötajad, kes isiklikel põhjustel kavatsevad kandideerida avalikule või poliitilisele ametikohale, peavad oma kavatsusest teatama direktorile.

Töötaja, kes kandideerib avalikule või poliitilisele ametikohale, saab palgata puhkust alates kuupäevast, mil ta väidetavalt alustab oma valimiskampaaniat.

Kui töötaja osutub kõnealusele ametikohale valituks, palub ta oma töölepingu lõpetada. Töölepingu sellise lõpetamise korral töökoha kaotuse hüvitist ei maksta.

Kui töötaja ei võta avalikku või poliitilist ametikohta vastu, on tal õigus asuda tagasi oma endisele ametikohale sama palga ja teenistusstaažiga, mis tal oli enne palgata puhkusele jäämist.

Palgata puhkusel oldud aega ei arvestata teenistusstaaži ega pensioniõiguste hulka. Palgata puhkuse ajaks võib töötaja asemele palgata ajutise töötaja.

II PEATÜKK

TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Artikkel 4

Tööle võtmine

1.   Tööpakkumised esitab direktor, välja arvatud direktori ametikoha kohta. Instituut kannab hoolt vabade töökohtade teatavakstegemise eest.

2.   Üldiselt ei kaaluta töölevõtmisel alla 20-aastaste ja üle 60-aastaste isikute kandidatuure.

3.   Üldiselt ei valita ametikohale kandidaate, kes on instituudi töötajatega sugulus- või hõimlussuhtes. Direktor võib lubada erandeid tingimusel, et kumbki asjaomastest isikutest ei tööta teise alluvuses oleval ametikohal.

4.   Tööle võetavad isikud peavad olema Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.

5.   Väljavalitud töötaja võetakse tööle selle ametikoha ametijärgu kõige madalamale palgaastmele. Direktor võib siiski määrata kõrgema palgaastme, kui see on õigustatud.

6.   Direktor määrab, millised ametikohad täidetakse eksamite või konkursi alusel, samuti katsed, mille nimetatud ametikohtadele kandideerijad peavad läbima. Direktor moodustab instituudi töötajatest koosneva eksami- või valimiskomisjoni, kuhu ta võib lisada ka väljastpoolt kutsutud eksamineerija.

7.   Instituuti töövestlusele või eksamile kutsutud kandidaatide reisi- ja majutuskulud hüvitatakse samadel tingimustel kui töötajate lähetuskulud. (2)

Artikkel 5

Töötamise vanusepiirang

Töötaja ametisoleku aeg lõpeb selle kuu lõpus, mil ta saab 65aastaseks. Direktor võib ametisoleku aega pikendada kõige rohkem 12 kuu võrra.

Artikkel 6

Arstlik kontroll

1.   Töötaja tööle võtmiseks on vaja instituudi poolt heakskiidetud arsti kinnitust, et kandidaadi tervislik seisund lubab tal asjaomasel ametikohal töötada ning et tal ei ole ühtegi puuet ega haigust, mis võiks ohustada teisi töötajaid.

2.   Töötajad peavad igal aastal käima arstlikus kontrollis.

3.   Kui instituudi poolt heakskiidetud arst leiab, et töötaja oma tervisliku seisundi tõttu asjaomasele ametikohale enam ei sobi, esitab ta direktorile sellekohase eksperdiarvamuse.

4.   Kui iga-aastase või muu arstliku kontrolli tulemused näitavad, et töötaja ei ole enam suuteline oma ülesandeid täitma, lõpetatakse tema tööleping kolme kuu jooksul ja kutsutakse kokku arstlik komisjon, kes määrab kindlaks töötaja õigused töövõimetuspensionile.

Artikkel 7

Lepingud ja nende kestus

Esialgsed töölepingud instituudiga tehakse kolmeks aastaks, välja arvatud direktori ja teadustöötajate töölepinguid, mille suhtes kehtivad erisätted. Direktor võib töötaja nõusolekul lepingut sama pikaks või lühemaks perioodiks uuendada.

Esialgse töölepingu esimesed kuus kuud on katseaeg, mis algab tööleasumise päevast.

Selle aja jooksul võib instituut või töötaja kuuajalise etteteatamisega lepingu lõpetada, ilma et see tooks kaasa töökoha kaotuse eest hüvitise saamise õigust.

Katseaja lõpus või varem saab töötaja kirjaliku teate töölepingu kinnitamise või lõpetamise kohta.

Katseaeg on esialgse töölepingu lahutamatu osa. Seda võetakse arvesse teenistusstaaži ja pensioniõiguste arvestamisel.

Lepingute lõpetamine I lisas kirjeldatud olukordades võib instituut või töötaja ise lepingu lõpetada või uuendamata jätta järgmiselt:

Kui instituut lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata muudel kui distsiplinaarpõhjustel:

Kui töötaja ise lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata, ei ole tal õigust saada töökoha kaotamise hüvitist. (3)

Kui see on töökoha huvides, võib lõike 3 punktis a sätestatud etteteatamisaega lühendada; sellisel juhul on töötajal õigus täiendavale summale, mis on sama suur kui palk ja toetused, mida ta oleks saanud lepingu tegeliku lõpetamise ja kuuekuulise etteteatamisaja lõppemise vahelisel ajal.

Neid sätteid ei kohaldata juhul, kui leping lõpetatakse distsiplinaarpõhjustel.

Instituudi teadustöötajatel on kolmeaastased töölepingud, mida ei uuendata. Direktor võib siiski lepinguid pikendada üks või kaks korda, kokku kõige rohkem 24 kuu võrra.

III PEATÜKK

PALGAD JA TOETUSED

Artikkel 8

Üldsätted

Instituudi töötajatele makstav töötasu koosneb põhipalgast, kodumaalt lahkumise toetusest ning pere- ja sotsiaaltoetustest.

Nendelt tasudelt arvestatakse maha sisemaks, pensioniskeemi osamaks ja sotsiaalkindlustusmaks.

Töötasu kantakse töötaja arveldusarvele kuu viimasel töönädalal.

Kõik töötaja olukorra muutused, millel võib olla finantstagajärgi, võetakse arvesse selle kuu töötasus, mille jooksul muudatustest teatati instituudi haldusosakonnale; juba väljamakstud töötasu suurust ei saa muuta.

Artikkel 9

Põhipalk

Netopõhipalk on summa, mis vastab töötaja ametijärgule ja palgaastmele juhatuse poolt igal aastal kinnitatavas palgaastmestikus.

Brutopõhipalk on töötaja netopõhipalk koos sisemaksuga.

Artikkel 10

Kodumaalt lahkumise toetus

Seda toetust makstakse A, L ja B ametijärgu töötajatele, kes tööle asumisel ei olnud selle riigi kodanikud, kus asub nende alaline töökoht, ja kui nad tööle asumisele eelnenud kolme aasta jooksul ei olnud kõnealuse riigi alalised elanikud.

Kõnealuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui töötaja siirdub riiki, mille kodanik ta on.

Toetuse summa arvutatakse vastavalt II lisale.

Kui instituut võtab töötaja tööle vahetult pärast seda, kui ta on olnud selles riigis mõne teise rahvusvahelise organisatsiooni või asutuse teenistuses, võetakse toetuse saamise õiguse kaalumisel ja suuruse arvestamisel arvesse eelmise tööandja juures töötatud aastaid.

Artikkel 11

Pere-ja sotsiaaltoetused

Kõnealused toetused lisatakse igakuisele põhipalgale.

Majapidamistoetus:

Laste- ja muude ülalpeetavate toetus:

Selle toetusega seotud mõisted ja maksmise tingimused on esitatud III lisas.

Töötajatel, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kelle III lisa kohaselt määratletud ülalpeetavad lapsed õpivad statsionaarses õppevormis alg-, kesk- või kõrgkoolis, (4) on õigus saada iga-aastast õppetoetust. Toetuse suurus vastab kahekordsele ülalpeetava lapse toetusele ja seda makstakse iga lapse kohta ühekordse toetusena kooliaasta alguses. Asjaomane töötaja esitab haldusosakonnale kõik vajalikud tõendid kooliaasta alguses.

Artikkel 12

Tasu eriülesannete täitmise eest

Direktor võib määrata tasu eriülesannete täitmise eest töötajale, kes peab asutuse huvides ajutiselt täitma endast kõrgema ametijärguga töötaja ülesandeid kas täies mahus või osaliselt. Kõnealuse tasu maksmise aluseks on asjaomase töötaja ametijärgu kahe palgaastme võrra kõrgem töötasu ja seda hakatakse maksma alles siis, kui töötaja on ühe kuu jooksul pidevalt täitnud kõrgema ametijärguga töötaja ülesandeid.

Artikkel 13

Sisseseadmistoetus

1.   Sisseseadmistoetust makstakse töötajatele, kelle elukoht sel ajal, kui nad instituudi töökoha vastu võtsid, oli teenistuskohast kaugemal kui 100 km või 60 miili.

2.   Toetuse summa suuruseks on 30 päeva põhipalk.

3.   Sisseseadmistoetust makstakse töötajale siis, kui ta asub instituudis oma tööülesandeid täitma.

4.   Töötajad peavad poole sisseseadmistoetusest tagasi maksma, kui nad lahkuvad töölt omal soovil enne kahe aasta möödumist.

5.   Direktor võib erandkorras lubada tagasimaksekohustus kohaldamata jätta, kui see paneks asjaomase isiku eriti raskesse olukorda.

Artikkel 14

Mahaarvamised

Sisemaks ulatub kuni 40 %-ni töötaja ametijärgule ja palgaastmele vastavast põhipalgast. Kui see summa lisada netopõhipalgale, saadakse brutopõhipalk.

Maksu summat näidatakse palgatõendil igakuise mahaarvamisena.

Iga kuu arvatakse töötajate sissetulekust maha teatud protsent netopõhipalgast, mille koordineeritud organisatsioonid on töötajate suhtes kohaldatava pensioniskeemiga seoses heaks kiitnud, ja kantakse see instituudi pensionieelarvele.

Töötaja netopõhipalgast arvatakse iga kuu maha 5,5 % sotsiaalkindlustuseks. See summa lisatakse tööandja sissemaksele ja makstakse kohalikule sotsiaalkindlustusasutusele (URSSAF), mis vastutab selliste osamaksete kogumise eest.

Iga kuu arvatakse töötaja sissetulekust maha lisakindlustuse sissemaksed. Instituut ja kindlustusskeemi haldav kindlustusselts lepivad aasta alguses kokku järgmise 12 kuu jooksul kohaldatava protsendi suuruse. Mahaarvatud summa lisatakse tööandja sissemaksele ja makstakse aasta lõpus kindlustusseltsile.

Artikkel 15

Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine

1.   Kui direktor ei otsusta teisiti, võib instituudi haldus- ja personalijuht olemasoleva sularahavaru piires lubada maksta töötajatele põhjendatud vajaduse korral palka intressivaba ettemaksuna.

2.   Kõnesoleva ettemaksu summa ei või olla suurem kui 3 kuu netopõhipalk.

3.   Ettemaksud arvatakse iga kuu maha asjaomase töötaja sissetulekust; ettemaksud peavad olema tagasi makstud ajaks, mil makstakse eelarveaasta viimase kuu palka.

IV PEATÜKK

REISIKULUD

Artikkel 16

Sisseseadmine ja lahkumine

1.   Töötajal on õigus saada nii enda kui temaga koos elavate pereliikmete reisikulude hüvitist siirdumisel töötaja eelmise töökoha asukohast instituudi asukohta.

2.   Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub instituudi teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne instituuti tööle asumist.

3.   Hüvitise maksmine toimub vastavalt VI lisa I jao sätetele.

Artikkel 17

Kolimiskulud

1.   Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud tema kolimisega eelmise töökoha asukohast instituudi asukohta.

Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub instituudi teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne instituuti tööle asumist.

2.   Töötajale hüvitatakse tema isiklike asjade ja majatarvete kolimisega seotud kulud VI lisas sätestatud mahu ja koguse piires, välja arvatud sõiduautod, paadid ja muud liiklusvahendid või kindlustusmaksed.

Hüvitis makstakse asjaomasele töötajale, kui ta esitab tõestatud arve.

Artikkel 18

Töölähetus

Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud direktori korraldusel toimunud töölähetusega. (5)

Töötajale hüvitatakse otsesed reisikulud koos majutuskulude ja nendega seotud kuludega kohas, kuhu töötaja lähetatakse. Hüvitise maksmise tingimused, määrad ja muud üksikasjad on esitatud VII lisas.

V PEATÜKK

SISEMINE KORRALDUS

Artikkel 19

Tööaeg

Töötaja tavaline tööaeg on 40 tundi nädalas ajavahemikus esmaspäev kell 9.00 kuni reede kell 17.00.

Direktor võib anda loa paindliku tööajaga töötamiseks vastavalt töötaja isiklikule olukorrale või tema töö eripärale.

Kui direktori äranägemisel määratud erandlikud asjaolud seda nõuavad, võib töötajalt nõuda töötamist laupäeviti. Sellisel juhul on töötajal õigus saada tehtud töötundidele vastavalt vaba aega tööpäeval.

Artikkel 20

Riigipühad

Vastuvõtjariigi riigipühad on vabad päevad ka instituudi töötajatele. Prantsusmaal on need järgmised päevad:

Neid vabu päevi ei arvata maha töötaja põhipuhkusest.

Kui mõni neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale, võib direktor otsustada anda vaba päeva muul nädalapäeval.

Artikkel 21

Puhkus

Töötajal on õigus saada iga-aastast tasulist puhkust 2,5 tööpäeva ulatuses iga töötatud kuu eest. Puhkuse saamise õigus kehtib iga kalendriaasta kohta.

1. aprilli ja 30. juuni vahelisel ajal tööle asunud töötajal on õigus saada ette 15 puhkusepäeva oma iga-aastasest puhkusest, kui puhkus võetakse pärast viimasena nimetatud kuupäeva.

Kui töötaja ei ole töökoha vajaduste tõttu 31. detsembriks kõiki puhkusepäevi kasutanud, võib direktor või tema kohusetäitja anda loa kõigi või osa kasutamata puhkusepäevade ülekandmiseks järgmisse aastasse. Kui selliselt ülekantud päevi ei kasutata 31. märtsiks, kaotavad nad kehtivuse.

Töötaja, kes soovib võtta puhkust punktis a sätestatud puhkuse saamise õiguse kohaselt, peab selleks saama direktori eelneva nõusoleku.

Puhkusepäevade registrit peab instituudi haldusosakond, kust töötaja saab puhkuseavalduse vormi. Puhkusepäevade register näitab, kui palju jooksva aasta puhkusepäevi on kasutamata.

Töötaja täidab järgmised punktid:

Pärast direktori või tema asetäitja nõusoleku saamist tagastab töötaja puhkuseavalduse vormi haldusosakonda, kus seda säilitatakse töötaja isikutoimikus.

Töötaja instituudist lahkumise korral tema kasutamata puhkus tühistatakse. Kui direktor kinnitab kirjalikult, et töötajal ei olnud võimalik kogu puhkust kasutada tööga seotud vajaduste tõttu, võib töötaja siiski saada tasandustoetust ühe kuuekümnendiku ulatuses oma netopõhipalgast iga kasutamata puhkusepäeva eest.

Direktor võib töötaja taotlusel anda talle täiendavalt palgata puhkust kuni 15 järjestikuse päeva ulatuses.

See ei mõjuta teenistusstaaži ega pensioniõiguste arvestamist.

Kõik pensioniskeemi osamaksed ja sotsiaalmaksed arvatakse palgata puhkuse ajal maha nii nagu siis, kui töötaja oleks tavapärasel viisil palka saanud.

Lisaks iga-aastasele puhkusele antakse lisapuhkust haiguse, raseduse ja sünnituse või erakorraliste asjaolude tõttu.

Eripuhkuste andmise üksikasjad ja kord on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 22

Puhkus kodumaal

Töötajal, kellel on õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, on õigus iga kolme teenistuses oldud aasta kohta saada hüvitist nii enda kui temaga koos elavate pereliikmete edasi-tagasi reiskulude eest sellesse riiki, mille kodanikud nad on.

Reisikulud hüvitab haldusosakond, arvestades kõige odavamat reisimise viisi vastavalt VII lisa tingimustele.

Kodumaal veedetava puhkuse korral on õigus saada iga-aastasele puhkusele lisaks viis puhkusepäeva.

VI PEATÜKK

ARUANDED JA EDUTAMINE

Artikkel 23

Üldsätted

1.   Kõigi töötajate tööle, välja arvatud direktori töö, antakse hinnang igal aastal hiljemalt 15. detsembriks.

Hinnanguaruandes kirjeldatakse töötaja pädevust võrreldes teistega ja see annab võimaluse töötajat kiita või, vastupidi, näidata tema puudusi, et ta töötulemused paraneksid.

2.   Aruannetes käsitletakse järgmisi kriteeriume:

Iga kriteeriumit hinnatakse skaalal 0 — 5. Kokkuvõtlik hinnang esitatakse iga-aastasel aruandevormil, mida säilitatakse töötaja isikutoimikus.

Artikkel 24

Menetlus

1.   Direktor nimetab töötajad, kelle ülesanne on koostada aruanne kõigi või osa nende alluvuses töötavate isikute kohta.

2.   Kui kõik hinnanguaruanded on valmis, kutsub direktor kokku ametialase edutamise nõukogu, mille tegevust juhib tema ise ja kuhu kuuluvad kõik töötajad, kes aruandeid koostasid. Haldus- ja personalijuht osaleb ametialase edutamise nõukogu koosolekutel ning tal on hääleõigus tema alluvaid puudutavates küsimustes ja nõuandev osa teisi töötajaid puudutavates küsimustes.

3.   Haldus- ja personalijuhi soovitusel kinnitab direktor lõplikud hinnangud kõikide töötajate kohta ja laseb kirjutada asjakohased aruanded, millele kirjutavad alla kõik ametialase edutamise nõukogu liikmed.

4.   Direktor või vajaduse korral tema kohusetäitja kohtub isiklikult iga töötajaga, üldjuhul ametialase edutamise nõukogu koosolekute raames. Töötaja tutvub tema kohta koostatud aastahinnanguga ja annab aruandevormile allkirja, millega tõendab, et teda on hinnangust teavitatud.

5.   Aastaaruanne on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud haldusdokument, mille kohta ei ole võimalik kaebust esitada ühelegi asutusevälisele organile.

Artikkel 25

Aruannetele järgnevad meetmed

1.   Erakordselt hea hinnanguaruanne võib olla aluseks erandkorras kõrgemale palgaastmele või koguni kõrgemale ametijärgule edutamiseks, kui eelarveline ametikoht seda võimaldab.

2.   Kaks järjestikust negatiivset hinnanguaruannet lubavad hoida töötajat veel ühe aasta samal palgaastmel.

3.   Kaks või enam negatiivset aruannet võivad olla lepingu uuendamata jätmise aluseks.

VII PEATÜKK

DISTSIPLINAARMENETLUS

Artikkel 26

Mõisted

1.   Kui töötaja või endine töötaja ei tule tahtlikult või hooletuse tõttu toime personalieeskirjades sätestatud ülesannete täitmisega, võib tema suhtes rakendada lihtviisilisi, rahalisi või staatust puudutavaid distsiplinaarmeetmeid lisaks kahju hüvitamisele, mida temalt võidakse nõuda käesolevate eeskirjade artikli 2 lõike 4 ja artikli 27 alusel.

Distsiplinaarmeetmed määrab direktor; lihtviisilise distsiplinaarmenetluse kohta võib otsuse teha direktori volitusel tegutsev haldus- ja personalijuht, välja arvatud juhul, kui kokku on kutsutud distsiplinaarnõukogu. (6)

2.   Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises ja direktor leiab, et süüdistus on esmapilgul selgelt põhjendatud, ning kui töötaja jätkamine ametikohal teda puudutava uurimise ajal kahjustaks instituudi huve, võib asjaomase töötaja kohe töölt kõrvaldada kuni uurimustulemuste selgumiseni ja talle vastavalt direktori äranägemisele selle aja eest palka maksta või mitte.

Artikkel 27

Kahju hüvitamine

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mis on instituudile tekkinud tema raske hooletuse või tahtliku tegevuse tõttu. Kui töötaja ei tööta enam instituudis, võib kõnealuse kahju hüvitamiseks kinni pidada teatava määra pensioniskeemi hüvitistest, mis võib olla kuni 70 % pensionist.

Artikkel 28

Kaebustest teatamine

Kui tehakse ettepanek kohaldada mõne töötaja suhtes artiklis 26 nimetatud distsiplinaarmeedet, teatatakse talle sellest kirjalikult kahe täispäeva jooksul alates distsiplinaarmeetme rakendamistaotluse esitamisest direktorile või haldus- ja personalijuhile. Kõnealusele teatele lisatakse tema vastu suunatud kaebust põhjendavad dokumendid koos kõikide tema kohta kirjutatud aruannetega.

Artikkel 29

Distsiplinaarnõukogu

Viie tööpäeva jooksul alates artiklis 28 sätestatud teavitamisest võib asjaomane töötaja esitada kirjaliku taotluse, et tema juhtumi vaataks läbi distsiplinaarnõukogu, mille direktor peab kokku kutsuma viie päeva jooksul. Distsiplinaarnõukogu koosolek toimub kokkukutsumisele järgneval nädalal.

Distsiplinaarnõukogu koosseis ja menetlused on sätestatud IX lisas.

Distsiplinaarnõukogu arvamus ei ole direktori jaoks siduv.

VIII PEATÜKK

APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

Artikkel 30

Apellatsioonid

Töötajad, endised töötajad või nende õigusjärglased võivad direktori otsuste peale kaebusi esitada. Need kaebused või kaebustest tulenevad menetlused ei lükka edasi vaidlustatud otsuste täideviimist.

Asutusesisese halduskaebusega esitab töötaja, kes leiab, et talle käesolevate eeskirjadega antud õigusi on rikutud, instituudi direktorile põhjendatud taotluse muuta otsust, millega tema arvates on kõnealuseid õigusi rikutud.

Direktor teatab kaebuse saamisest ja vastab viie täispäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahendamine ei ole kohustuslik.

Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert, kelle direktor nimetab ametisse kolmeks aastaks, kusjuures ametiaega võib pikendada.

Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid, mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.

Vahendaja esitab oma otsuse 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.

Tema otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.

Vahendamisega seotud kulud kannab instituut, kui direktor vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahendaja otsust, kannab 50 % vahendamisega seotud kuludest tema.

Kui esimesed lahenduse otsimise võimalused on kasutatud (asutusesisene halduskaebus), on töötajal õigus pöörduda instituudi apellatsiooninõukogu poole.

Apellatsiooninõukogu koosseis, tegevus ja erimenetlused on sätestatud X lisas.

Apellatsiooninõukogu otsused on mõlemale poolele siduvad. Kõnealuseid otsuseid ei saa edasi kaevata.

IX PEATÜKK

PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

Instituudi töötajate suhtes kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide pensioniskeemide eeskirju ja tingimusi. Töötajate suhtes, kes asuvad teenistusse pärast 30. juunit 2005, kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide uut pensioniskeemi.

III JAOTIS

AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 32

Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted

Ajutised töötajad kuuluvad abipersonali hulka, kes võetakse üldiselt tööle lühikeseks ajaks. Neil ei ole rahvusvahelise personali staatust ja nende suhtes kehtivad täiel määral vastuvõtjariigi õigusnormid ning selle riigi õigusnormid, mille kodanikud nad on.

1.   Ajutised töötajad ei tööta instituudi töötajate tabelis loetletud eelarvelistel ametikohtadel.

2.   Nende töötajate suhtes kohaldatakse I jaotise sätteid ja järgmisi II jaotise sätteid:

Artikkel 33

Lepingud

Ajutised töötajad võetakse tööle 1 — 6 kuuks. Lepinguid võib pikendada samadel tingimustel. Instituut ja ajutised töötajad võivad töölepingu lõpetada, teatades sellest ette 10 täispäeva.

Artikkel 34

Töötasu

1.   Ajutiste töötajate töötasu määratakse kindlaks töölepinguga; see koosneb kuupalgast ilma täiendavate toetusteta, olenemata asjaomase isiku perekondlikust või sotsiaalsest olukorrast.

2.   Sellest kinnitatud summast arvatakse maha töötaja sotsiaalkindlustusmaksed, mida töötaja maksab täielikku hüvitamist tagavasse erakindlustusfondi, või juhul kui ta on juba ravikindlustusskeemiga liitunud, lisakindlustusfondi.

3.   Kuna ajutised töötajad ei saa pensioniskeemi hüvitisi, ei peeta nende palgast kinni vastavaid makseid.

4.   Iga aasta alguses suurendatakse ajutiste töötajate töötasu sama protsendimäära võrra, mida juhatus rakendab töötajate palkade suhtes.

Artikkel 35

Erisätted

Ajutistel töötajatel ei ole õigust saada oma perekonna sisseseadmis- või lahkumiskulude hüvitist.

Ajutistel töötajatel on õigus saada puhkust 1,5 päeva iga töötatud kuu kohta.

Asutusesisesed vaidlused ajutiste töötajate õiguste ja töötasu üle lahendatakse käesolevate eeskirjade artiklites 30 ja 31 kirjeldatud apellatsioonimenetluste kaudu.

Kõik muud vaidlused kuuluvad vastuvõtjariigi tavakohtute jurisdiktsiooni alla.

IV JAOTIS

EKSPERTIDE, STIPENDIAATIDE JA PRAKTIKANTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 36

Staatust ja rahastamist puudutavad sätted

1.   Ekspertidel, stipendiaatidel ja praktikantidel on instituudi külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskirjade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad enne oma tegevuse alustamist.

2.   Nende töötasu määratakse kindlaks siis, kui nad alustavad tööd instituudis; töötasu makstakse instituudi direktori määratud osadena vastavalt nende tööde valmimisele, mille tegemiseks nad instituuti kutsuti või vastu võeti.

3.   Tööle võetud ekspertidel ja stipendiaatidel on õigus saada hüvitist üksnes enda reisikulude eest siis, kui nad instituuti saabuvad ja sealt lahkuvad. Erandina ja direktori otsuse alusel võib sellist hüvitist maksta ka praktikandile.

----

(1)  Nõukogu poolt kirjaliku menetluse teel vastuvõetud 21. detsembril 2001 (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 18) vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta ühismeetme nr 2001/554/ÜVJP (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 1) artiklile 8 ning mille II jaotise III peatüki artikli 14 lõiget 2 ja II jaotise IX peatükki on instituudi direktori poolt muudetud juhatuse 15. juunil 2005 antud nõusolekul kooskõlas personalieeskirjade artikli 1 lõikega 3 (uus versioon, millega asendatakse eelmist 21. detsembri 2001. aasta versiooni (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 18)).

(2)  Vt eeskirjade VII lisa.

(3)  Tingimused, mille alusel määratakse ja arvestatakse töökoha kaotuse hüvitist, on esitatud I lisas.

(4)  St välja arvatud lasteaed vms.

(5)  See hüvitis on mõeldud kulude katteks ning seda ei peaks seetõttu käsitlema täiendava sissetulekuna.

(6)  Sellisel juhul määrab distsiplinaarmeetmed direktor.

----

I LISA

TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE

1.   Hüvitise määramise asjaolud.

Töökoha kaotuse hüvitise (1) võib määrata töötajale, kelle tööleping on lõpetatud ühel järgmistest põhjustest:

Hüvitist ei maksta, kui:

2.   Hüvitise maksmine töötajatele, kes on instituudi teenistuses olnud vähem kui 10 aastat. (3)

Kehtiva lepingu korral on kõnealusel töötajal õigus saada hüvitist summas, mis saadakse, korrutades 50 % tema igakuisest netotöötasust töölepingu lõppemiseni jäänud kuude arvuga, (4) maksimaalselt viie kuu töötasu ulatuses.

Netotöötasuna käsitletakse põhipalka koos täiendavate igakuiste toetuste ja hüvitistega.

3.   Hüvitise maksmine töötajatele, kes on instituudi (3) teenistuses olnud rohkem kui 10 aastat.

Kõnealustel töötajal on õigus saada hüvitist 100 % ulatuses igakuisest netotöötasust iga instituudis töötatud aasta kohta, maksimaalselt 24 kuu ulatuses.

Hüvitist ei maksta enamate kuude eest kui need (4), mis asjaomasel isikul on jäänud käesolevate eeskirjade artiklis 5 sätestatud vanusepiirini jõudmiseni.

----

(1)  Erinevalt töölt lahkumise toetusest, mis katab vaid pensioniõigused.

(2)  Üksnes juhul, kui töötaja ametikoht eeldab asjakohase sertifikaadi olemasolu.

(3)  Või kokku 10 aastat järjestikust teenistust instituudis ja mõnes teises rahvusvahelises organisatsioonis.

(4)  Või kuude osad väljendatuna kolmekümnendikes.

----

II LISA

KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS

----

III LISA

LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD

1.   Ülalpeetavad lapsed

2.   Muud ülalpeetavad

----

IV LISA

PUUDEGA ÜLALPEETAVAD

----

V LISA

ÜÜRITOETUS

Netopõhipalgaks loetakse tegelikku põhipalka, mis on ette nähtud juhatuse kinnitatud iga-aastases palgaastmestikus, ilma töötasu lisade või mahaarvamisteta.

----

VI LISA

REISI- JA KOLIMISKULUD

I JAGU —   Töötajate ja nende pereliikmete reisikulud suundumisel elukohast teenistuskohta

II JAGU —   Kolimiskulud

----

(1)  Või III ja IV lisas kindlaksmääratud ülalpeetavad.

(2)  Hüvitise maksmine ei laiene majapidamistarvete kindlustusele.

(3)  Kõnealused kaks kalkulatsiooni peavad olema tehtud sama kaalu (või mahu) ning sama vahemaa kohta.

----

VII LISA

LÄHETUSKULUD

Instituudi töökohustuste tõttu lähetuses viibival töötajal on õigus saada hüvitist kõigi reisikulude eest ning päevaraha, mis katab elamiskulud teenistuskohast eemalviibimise ajal vastavalt käesolevate eeskirjade artiklile 18.

I JAGU —   Transpordivahendid

Lähetuses olev töötaja reisib kõige odavamat transporti kasutades, kui käesolevas jaos ei ole ette nähtud teisiti. (1) Tavalisteks transpordiviisideks loetakse õhu- ja raudteetransporti.

Direktor võib siiski anda lähetuses viibivale töötajale loa kasutada transpordivahendina isiklikku sõiduautot või ametiautot, eriti juhul, kui töötajal on arstitõend selle kohta, et ta ei tohi tervislikel põhjustel lennukiga sõita, ning kui raudteeühendust ei ole või on rongisõit liiga pikk või liiga kallis.

Kui lähetuses olev töötaja otsustab pärast vastava loa saamist kasutada muud kui kõige odavamat transpordiviisi, kohaldatakse järgmisi reegleid:

1.   Reisimine lennukiga

Kui direktor ei ole andnud asjakohast eriluba, toimuvad kõik lennureisid turistiklassis või samaväärses klassis.

2.   Reisimine raudteel

3.   Maanteereisid — isikliku sõiduauto kasutamine

II JAGU —   Lähetuses viibiva töötaja päevaraha

3.   Vähendatud päevaraha

Päevaraha vähendatakse:

4.   Päevaraha lisad

Päevaraha peaks katma kõik kulud, mis töötajal lähetusega seoses tekivad, välja arvatud allpool loetletavad kulud, mille eest võib taotleda lisahüvitist:

Kui teatavates tingimustes ületavad majutuskulud 60 % päevarahast, võib instituut tekkinud vahe osaliselt või täielikult hüvitada, kui esitatakse vastav kviitung ja tõend selle kohta, et lisakulutus oli vältimatu. Kõnealune hüvitis ei või olla suurem kui 30 % päevarahast.

----

(1)  Nimetatud sätteid võib direktori otsuse alusel kohaldada ka ajutiste töötajate suhtes.

(2)  Kogusumma ei või ületada summat, mille instituut oleks muidu pidanud kulutama.

(3)  Sellisel juhul “reisijatele” reisikulusid ei hüvitata.

(4)  Nimetatud ajavahemikke arvestatakse alates kuupäevast ja kellaajast, mil töötaja lahkub instituudist või oma kodust kuni kuupäeva ja kellaajani, mil ta jõuab tagasi instituuti või koju. Kui töötaja on enne lähetusse minekut puhkusel, loetakse arvestuse aluseks olevaks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse algus, ning kui töötaja jääb kohe pärast lähetust puhkusele, loetakse selliseks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse lõpp.

----

VIII LISA

HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED

1.   Töölt puudumine tervislikel põhjustel ja haiguspuhkus

2.   Nakkushaigused, vaktsineerimine ja õnnetusjuhtumid

3.   Eripuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus

----

IX LISA

DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED

1.   Distsiplinaarnõukogu koosseis

Distsiplinaarnõukogu koosseisu kuuluvad:

2.   Menetlus

----

X LISA

APELLATSIOONINÕUKOGU

A.   Pädevus

Apellatsiooninõukogul on õigus lahendada käesoleva eeskirja või artiklis 7 nimetatud lepingute rikkumisega seotud vaidlusi. Selle pädevuses on käsitleda praeguste või endiste töötajate või nende õigusjärglaste apellatsioonkaebusi direktori otsuste peale.

B.   Koosseis ja staatus

C.   Sekretariaat

D.   Apellatsioonkaebused

E.   Ettevalmistus

F.   Nõukogu kokkukutsumine

Apellatsiooninõukogu kutsub kokku selle esimees. Põhimõtteliselt arutab nõukogu talle esitatud kaebusi nelja kuu jooksul alates esitamise kuupäevast.

G.   Nõukogu koosolekud

H.   Nõukogu otsused

----

----

TÕLGE

EUROOPA LIIDU SATELLIIDIKESKUSE PERSONALIEESKIRJAD (1)

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

PREAMBUL

Artikkel 1

I JAOTIS —   ÜLDSÄTTED

Alluvussuhted

Avaldus

Käitumine

Finantsvastutus

Julgeolek

II JAOTIS —   TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK —   ÜLDSÄTTED

Privileegid ja immuniteedid

Abi ja hüvitamine

Varalised õigused

Välistegevus

Kandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale

II PEATÜKK —   TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Esialgsed lepingud

Katseaeg

Lepingute lõpetamine

Töökoha kaotuse hüvitamine

Lepingu lõpetamisest teatamise aja lühendamine

III PEATÜKK —   PALGAD JA TOETUSED

Majapidamistoetus

Laste- ja muude ülalpeetavate toetused

Õppetoetus

Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused

Üüritoetus

Transporditoetus

Sisemaks

Pensioniskeemi sissemaksed

Lisakindlustuse sissemaksed

IV PEATÜKK —   REISIKULUD

V PEATÜKK —   SISEMINE KORRALDUS

VI PEATÜKK —   ARUANDED JA EDUTAMINE

VII PEATÜKK —   DISTSIPLINAARMENETLUS

VIII PEATÜKK —   APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

IX PEATÜKK —   PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

III JAOTIS —   AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

IV JAOTIS —   EKSPERTIDE JA LÄHETATUD EKSPERTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirjad on koostatud üheaegselt Julgeoleku-uuringute Instituudi personalieeskirjadega, mistõttu nimetatud kaks teksti on märkimisväärselt sarnased. Tuleb siiski rõhutada, et tekstid erinevad Euroopa Liidu Satelliidikeskuse teatavate erijoonte tõttu.

Keskus on operatiivülesandeid täitev asutus ja see selgitab, miks töötajad peavad erandjuhtudel võtma oma ametikohaga ettenähtust suurema vastutuse või töötama väljaspool tavapärast tööaega.

Keskuse konkreetne asukoht vastuvõtva riigi lennuväebaasis on teine tegur, mis põhjustab teatavaid erinevusi, eriti julgeoleku ja transpordi valdkonnas.

PREAMBUL

Satelliidikeskus on Euroopa Liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega.

Artikkel 1

Käesolevates eeskirjades määratakse kindlaks Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (edaspidi “keskus”) töötajate staatus, õigused, ülesanded ja vastutus.

Keskuse töötajaskond koosneb füüsilistest isikutest, kellega on sõlmitud töötaja või ajutise töötaja tööleping. Tasuliste ekspertide ja praktikantide suhtes kohaldatakse IV jaotise sätteid.

Keskuse direktoril on õigus käesolevaid eeskirju vastavalt vajadusele muuta, kui juhatus on selleks nõusoleku andnud.

Käesolevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, välja arvatud juhul, kui juhatus on otsustanud teisiti ametijärguta personali osas.

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 2

Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted

Töötajad alluvad direktorile ja on tema ees vastutavad oma ülesannete täitmise eest; nad kohustuvad oma ülesandeid täitma nii hoolikalt ja kohusetundlikult kui võimalik.

Euroopa Liidu Satelliidikeskuses tööle asudes peab iga töötaja alla kirjutama järgmisele avaldusele:

“Tõotan pühalikult täita mulle kui Euroopa Liidu Satelliidikeskuse töötajale usaldatud tööülesandeid lojaalselt, usaldusväärselt ja veendunult ning üksnes keskuse huve silmas pidades. Kohustun oma tööülesannete täitmisel mitte otsima või vastu võtma korraldusi üheltki valitsuselt või muult asutuselt peale keskuse.”

Töötajad peavad igas olukorras käituma Euroopa Liidu Satelliidikeskuse esindajale sobilikult. Nad hoiduvad sellistest toimingutest või tegudest, mis mingil viisil võiksid kahjustada nende positsiooni ametiau või keskuse head nime.

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks kas osaliselt või täies mahus finantskahju, mille on põhjustanud tema hooletus või direktori või juhatuse kehtestatud eeskirja või korra tahtlik rikkumine.

Kõik töötajad tutvuvad tööle asudes keskuse julgeolekueeskirjadega. Nad allkirjastavad avalduse, milles kinnitavad, et on teadlikud oma distsiplinaar- ja finantsvastutusest kõnealuste eeskirjade täitmata jätmise korral.

II JAOTIS

TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 3

Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted

Keskuse töötajad on füüsilised isikud, kellega on sõlmitud II peatükis määratletud töölepingud ning kelle eelarvelised ametikohad on loetletud töötajate tabelis, mis lisatakse igal aastal keskuse eelarvele.

Töötajatele antud privileegid ja immuniteedid on Euroopa Liidu Satelliidikeskuse huvides, mitte isikliku heaolu eesmärgil. Privileege ja immuniteete ei tohi kasutada oma isiklike kohustuste täitmisest ega vastuvõtjariigis kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest kõrvalehoidmiseks.

Töötaja peab viivitamata teatama direktorile juhtumitest, mille puhul tuleb rakendada kõnealuseid privileege või immuniteete. Kui töötaja rikub kohalikku seadust, võib direktor teha otsuse temalt privileegide või immuniteetide äravõtmise kohta, kui ta seda vajalikuks peab.

Keskus abistab töötajaid, kes oma ametikoha või ülesannete tõttu keskuses ning mitte omal süül on sattunud ähvarduste, solvangute, laimu või rünnakute objektiks. Materiaalse kahju võib hüvitada, kui:

Kõik asjassepuutuvad otsused, mis on seotud keskuse tegevuse või väljamaksetega, võtab vastu direktor, kellel on õigus hinnata käsitletava juhtumi asjaolusid, määrata abi vorm ja hüvitise suurus, kui seda otsustatakse maksta.

Kõik õigused, sealhulgas avaldamisõigus, autoriõigus ja patendiõigused, mis tulenevad töötaja ametikohustustega seotud tegevusest, kuuluvad keskusele.

Suhetes keskuseväliste organisatsioonide ja isikutega peavad töötajad saama direktorilt eelneva loa, kui nad soovivad:

II PEATÜKK

TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Artikkel 4

Tööle võtmine

1.   Tööpakkumised esitab direktor, välja arvatud direktori ametikoha kohta. Keskus kannab hoolt vabade töökohtade teatavakstegemise eest.

2.   Üldiselt ei kaaluta töölevõtmisel alla 18-aastaste ja üle 60-aastaste isikute kandidatuure.

3.   Üldiselt ei valita ametikohale kandidaate, kes on keskuse töötajatega sugulus- või hõimlussuhetes. Direktor võib lubada erandeid tingimusel, et kumbki asjaomastest isikutest ei tööta teise alluvuses oleval ametikohal.

4.   Tööle võetavad isikud peavad olema Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.

5.   Väljavalitud töötaja võetakse tööle selle ametikoha ametijärgu kõige madalamale palgaastmele. Direktor võib siiski määrata kõrgema palgaastme, kui see on õigustatud.

6.   Direktor määrab, millised ametikohad täidetakse eksamite või konkursi alusel, samuti katsed, mille nimetatud ametikohtadele kandideerijad peavad läbima. Direktor moodustab keskuse töötajatest koosneva eksami- või valimiskomisjoni, kuhu ta võib lisada ka väljastpoolt kutsutud eksamineerija.

7.   Keskusesse töövestlusele või eksamile kutsutud kandidaatide reisi- ja majutuskulud hüvitatakse samadel tingimustel kui töötajate lähetuskulud. (2)

Artikkel 5

Töötamise vanusepiirang

Töötaja ametisoleku aeg lõpeb selle kuu lõpus, mil ta saab 65 aastaseks. Direktor võib ametisoleku aega pikendada kõige rohkem 12 kuu võrra.

Artikkel 6

Arstlik kontroll

1.   Töötaja tööle võtmiseks on vaja keskuse poolt heakskiidetud arsti kinnitust, et kandidaadi tervislik seisund lubab tal asjaomasel keskuse ametikohal töötada ning et tal ei ole ühtegi puuet ega haigust, mis võiks ohustada teisi töötajaid.

2.   Töötajad peavad igal aastal käima arstlikus kontrollis.

3.   Kui keskuse poolt heakskiidetud arst leiab, et töötaja oma tervisliku seisundi tõttu asjaomasele ametikohale enam ei sobi, esitab ta direktorile sellekohase eksperdiarvamuse.

4.   Kui iga-aastase või muu arstliku kontrolli tulemused näitavad, et töötaja ei ole enam suuteline oma ülesandeid täitma, lõpetatakse tema tööleping kolme kuu jooksul ja kutsutakse kokku arstlik komisjon, kes määrab kindlaks töötaja õigused invaliidsuspensionile.

Artikkel 7

Lepingud ja nende kestus

Esialgsed töölepingud keskusega tehakse kolmeks aastaks, välja arvatud direktori tööleping, mille suhtes kehtivad erisätted. Direktor võib töötaja nõusolekul lepingut sama pikaks või lühemaks perioodiks uuendada.

Esialgse töölepingu esimesed kuus kuud on katseaeg, mis algab tööleasumise päevast.

Selle aja jooksul võib keskus või töötaja kuuajalise etteteatamisega lepingu lõpetada, ilma et see tooks kaasa töökoha kaotuse eest hüvitise saamise õigust.

Katseaja lõpus või varem saab töötaja kirjaliku teate töölepingu kinnitamise või lõpetamise kohta.

Katseaeg on esialgse töölepingu lahutamatu osa. Seda võetakse arvesse teenistusstaaži ja pensioniõiguste arvestamisel.

I lisas kirjeldatud olukordades võib keskus või töötaja ise lepingu lõpetada või uuendamata jätta järgmiselt:

Kui keskus lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata muudel kui distsiplinaarpõhjustel:

Kui töötaja ise lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata, ei ole tal õigust saada töökoha kaotamise hüvitist. (3)

Kui see on töökoha huvides, võib lõike 3 punktis a sätestatud etteteatamisaega lühendada; sellisel juhul on töötajal õigus täiendavale summale, mis on sama suur kui palk ja toetused, mida ta oleks saanud lepingu tegeliku lõpetamise ja kuuekuulise etteteatamisaja lõppemise vahelisel ajal.

Neid sätteid ei kohaldata juhul, kui leping lõpetatakse distsiplinaarpõhjustel.

III PEATÜKK

PALGAD JA TOETUSED

Artikkel 8

Üldsätted

Keskuse töötajatele makstav töötasu koosneb põhipalgast, kodumaalt lahkumise toetusest ning pere- ja sotsiaaltoetustest.

Nendelt tasudelt arvestatakse maha sisemaks, pensioniskeemi osamaks ja sotsiaalkindlustusmaks.

Töötasu kantakse töötaja arveldusarvele kuu viimasel töönädalal.

Kõik töötaja olukorra muutused, millel võib olla finantstagajärgi, võetakse arvesse selle kuu töötasus, mille jooksul muudatustest teatati keskuse haldusosakonnale; juba väljamakstud töötasu suurust ei saa muuta.

Töötaja peab keskusele tagasi maksma kõik talle alusetult väljamakstud summad.

Artikkel 9

Põhipalk

Netopõhipalk on summa, mis vastab töötaja ametijärgule ja palgaastmele juhatuse poolt igal aastal kinnitatavas palgaastmestikus.

Brutopõhipalk on töötaja netopõhipalk koos sisemaksuga.

Artikkel 10

Kodumaalt lahkumise toetus

Seda toetust makstakse A, L ja B ametijärgu töötajatele, kes tööle asumisel ei olnud selle riigi kodanikud, kus asub nende alaline töökoht, ja kui nad tööle asumisele eelnenud kolme aasta jooksul ei olnud kõnealuse riigi alalised elanikud.

Kõnealuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui töötaja siirdub riiki, mille kodanik ta on.

Toetuse summa arvutatakse vastavalt II lisale.

Kui keskus võtab töötaja tööle vahetult pärast seda, kui ta on olnud selles riigis mõne teise rahvusvahelise organisatsiooni või asutuse teenistuses, võetakse toetuse saamise õiguse kaalumisel ja suuruse arvestamisel arvesse eelmise tööandja juures töötatud aastaid.

Artikkel 11

Pere- ja sotsiaaltoetused

Kõnealused toetused lisatakse igakuisele põhipalgale.

Majapidamistoetus:

Laste- ja muude ülalpeetavate toetus:

Selle toetusega seotud mõisted ja maksmise tingimused on esitatud III lisas.

Töötajatel, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kelle III lisa kohaselt määratletud ülalpeetavad lapsed õpivad statsionaarses õppevormis alg-, kesk- või kõrgkoolis, (4) on õigus saada iga-aastast õppetoetust. Toetuse suurus vastab kahekordsele ülalpeetava lapse toetusele ja seda makstakse iga lapse kohta ühekordse toetusena kooliaasta alguses. Asjaomane töötaja esitab haldusosakonnale kõik vajalikud tõendid kooliaasta alguses.

Kuna satelliidikeskus paikneb elamurajoonidest kaugel ja asub sõjaväebaasi territooriumil, mida ühistransport ei teeninda, saavad keskuse töötajad igakuist kindlasummalist transporditoetust. Direktor kinnitab nimetatud toetuse suuruse iga kalendriaasta alguses.

Artikkel 12

Tasu eriülesannete täitmise eest

Artikkel 13

Sisseseadmistoetus

1.   Sisseseadmistoetust makstakse töötajatele, kelle elukoht sel ajal, kui nad keskuse töökoha vastu võtsid, oli teenistuskohast kaugemal kui 100 km.

2.   Toetuse summa suuruseks on 30 päeva põhipalk.

3.   Sisseseadmistoetus makstakse töötajale ettemaksuna siis, kui ta asub keskuses oma tööülesandeid täitma.

4.   Töötajad peavad poole sisseseadmistoetusest tagasi maksma, kui nad lahkuvad töölt omal soovil enne kahe aasta möödumist.

5.   Direktor võib erandkorras lubada tagasimaksekohustus kohaldamata jätta, kui see paneks asjaomase isiku eriti raskesse olukorda.

Artikkel 14

Mahaarvamised

Sisemaks ulatub kuni 40 %ni töötaja ametijärgule ja palgaastmele vastavast põhipalgast. Kui see summa lisada netopõhipalgale, saadakse brutopõhipalk. Maksu summa näidatakse palgatõendil igakuise mahaarvamisena.

Iga kuu arvatakse töötajate sissetulekust maha teatud protsent netopõhipalgast, mille koordineeritud organisatsioonid on töötajate suhtes kohaldatava pensioniskeemiga seoses heaks kiitnud, ja kantakse see keskuse pensionieelarvele.

Iga kuu arvatakse töötaja sissetulekust maha lisakindlustuse sissemaksed. Keskus ja kindlustusskeemi haldav kindlustusselts lepivad aasta alguses kokku järgmise 12 kuu jooksul kohaldatava protsendi suuruse. Mahaarvatud summa lisatakse tööandja sissemaksele ja makstakse aasta lõpus kindlustusseltsile.

Artikkel 15

Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine

1.   Kui direktor ei otsusta teisiti, võib keskuse haldus- ja personalijuht olemasoleva sularahavaru piires lubada maksta töötajatele põhjendatud vajaduse korral palka intressivaba ettemaksuna.

2.   Kõnesoleva ettemaksu summa ei või olla suurem kui 3 kuu netopõhipalk.

3.   Ettemaksud arvatakse iga kuu maha asjaomase töötaja sissetulekust; ettemaksud peavad olema tagasi makstud kümne kuu jooksul peale selle kuu lõppu, mil ettemaks tehti.

IV PEATÜKK

REISIKULUD

Artikkel 16

Sisseseadmine ja lahkumine

1.   Töötajal on õigus saada nii enda kui temaga koos elavate pereliikmete reisikulude hüvitist siirdumisel töötaja eelmise töökoha asukohast keskuse asukohta.

2.   Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub keskuse teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne keskusesse tööle asumist.

3.   Hüvitise maksmine toimub vastavalt käesolevate eeskirjade VI lisa I jao sätetele.

Artikkel 17

Kolimiskulud

1.   Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud tema kolimisega eelmise töökoha asukohast keskuse asukohta.

Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub keskuse teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne keskusesse tööle asumist.

2.   Töötajale hüvitatakse tema isiklike asjade ja majatarvete kolimisega seotud kulud VI lisas sätestatud mahu ja koguse piires, välja arvatud sõiduautod, paadid ja muud liiklusvahendid.

Hüvitist maksab keskus otse kolimisfirma arve alusel.

Artikkel 18

Töölähetus

Keskuse töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud direktori korraldusel toimunud töölähetusega. (5)

Töötajale hüvitatakse otsesed reisikulud koos majutuskulude ja nendega seotud kuludega kohas, kuhu töötaja lähetatakse. Hüvitise maksmise tingimused, määrad ja muud üksikasjad on esitatud VII lisas.

V PEATÜKK

SISEMINE KORRALDUS

Artikkel 19

Tööaeg

Artikkel 20

Riigipühad

Direktor koostab riigipühade nimekirja Hispaania Riigi Teatajas (Boletin Oficial del Estado — BOE) avaldatud ametliku nimekirja alusel.

Neid päevi töötaja puhkusest maha ei arvata.

Kui mõni neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale, võib direktor otsustada anda vaba päeva muul nädalapäeval.

Artikkel 21

Puhkus

Töötajal on õigus saada iga-aastast tasulist puhkust 2,5 tööpäeva ulatuses iga töötatud kuu eest. Puhkuse saamise õigus kehtib iga kalendriaasta kohta.

1. aprilli ja 30. juuni vahelisel ajal tööle asunud töötajal on õigus saada ette 15 puhkusepäeva oma iga-aastasest puhkusest, kui puhkus võetakse pärast viimasena nimetatud kuupäeva.

Kui töötaja ei ole töökoha vajaduste tõttu 31. detsembriks kõiki puhkusepäevi kasutanud, võib direktor või tema kohusetäitja anda loa kõigi või osa kasutamata puhkusepäevade ülekandmiseks järgmisse aastasse. Kui selliselt ülekantud päevi ei kasutata 31. märtsiks, kaotavad nad kehtivuse.

Töötaja, kes soovib võtta puhkust punktis a sätestatud puhkuse saamise õiguse kohaselt, peab selleks saama direktori eelneva nõusoleku.

Puhkusepäevade registrit peab keskuse haldusosakond. Menetluseeskirjad sätestatakse direktori allkirjastatud asutusesiseses märgukirjas.

Töötaja keskusest lahkumise korral tema kasutamata puhkus tühistatakse. Kui direktor kinnitab kirjalikult, et töötajal ei olnud võimalik kogu puhkust kasutada tööga seotud vajaduste tõttu, võib töötaja siiski saada hüvitist ühe kolmekümnendiku ulatuses oma netopõhipalgast iga kasutamata puhkusepäeva eest.

Direktor võib töötaja taotlusel anda talle täiendavalt palgata puhkust kuni 15 järjestikuse päeva ulatuses.

See ei mõjuta teenistusstaaži ega pensioniõiguste arvestamist.

Kõik pensioniskeemi osamaksed ja sotsiaalmaksed arvatakse palgata puhkuse ajal maha nii nagu siis, kui töötaja oleks tavapärasel viisil palka saanud.

Lisaks iga-aastasele puhkusele antakse lisapuhkust haiguse, raseduse ja sünnituse või erakorraliste asjaolude tõttu.

Eripuhkuste andmise üksikasjad ja kord on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 22

Puhkus kodumaal

Kui alapunktis i nimetatud kohustust ei täideta, peab asjaomane töötaja satelliidikeskusele tagasi maksma kõik kodumaal veedetava puhkusega seotud tasud ning talle antud kodumaal veedetava puhkuse päevad võib maha arvata töötaja iga-aastasest puhkusest. Direktor võib otsustada alapunktide ii ja iii sätteid mitte rakendada, kui ta leiab, et see oleks asjaomase töötaja suhtes ülekohtune või paneks ta eriti raskesse olukorda.

Artikkel 22a

Eripuhkus

VI PEATÜKK

ARUANDED JA EDUTAMINE

Artikkel 23

Üldsätted

1.   Kõigi töötajate tööle, välja arvatud direktori töö, antakse hinnang igal aastal hiljemalt15. detsembriks.

Hinnanguaruandes kirjeldatakse töötaja pädevust võrreldes teistega ja see annab võimaluse töötajat kiita või, vastupidi, näidata tema puudusi, et ta töötulemused paraneksid.

2.   Aruannetes käsitletakse järgmisi kriteeriume:

Kokkuvõtlik hinnang esitatakse iga-aastasel aruandevormil, mida säilitatakse töötaja isikutoimikus.

Artikkel 24

Menetlus

1.   Direktor nimetab need töötajad, kelle ülesanne on koostada aruanne kõigi või osa nende alluvuses töötavate isikute kohta.

2.   Kui kõik hinnanguaruanded on valmis, kutsub direktor kokku ametialase edutamise nõukogu, mille tegevust juhib tema ise ja kuhu kuuluvad kõik töötajad, kes aruandeid koostasid. Haldus- ja personalijuht osaleb ametialase edutamise nõukogu koosolekutel ning tal on hääleõigus tema alluvaid puudutavates küsimustes ja nõuandev osa teisi töötajaid puudutavates küsimustes.

3.   Haldus- ja personalijuhi soovitusel kinnitab direktor lõplikud hinnangud kõikide töötajate kohta ja laseb kirjutada asjakohased aruanded, millele kirjutavad alla kõik ametialase edutamise nõukogu liikmed.

4.   Direktor või vajaduse korral tema kohusetäitja kohtub isiklikult iga töötajaga, üldjuhul ametialase edutamise nõukogu koosolekute raames. Töötaja tutvub tema kohta koostatud aastahinnanguga ja annab aruandevormile allkirja, millega tõendab, et teda on hinnangust teavitatud.

5.   Aastaaruanne on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud haldusdokument, mille suhtes ei ole võimalik kaebust esitada ühelegi asutusevälisele organile.

Artikkel 25

Aruannetele järgnevad meetmed

1.   Erakordselt hea hinnanguaruanne võib olla aluseks erandkorras kõrgemale palgaastmele või koguni ametijärgule edutamiseks, kui eelarveline ametikoht seda võimaldab, või rahalise preemia määramiseks. Direktor määrab iga kalendriaasta alguses kõnealuse preemiasumma ülemmäära.

2.   Kaks järjestikust negatiivset hinnanguaruannet lubavad hoida töötajat veel ühe aasta samal palgaastmel.

3.   Kaks või enam negatiivset hinnangut võivad olla lepingu uuendamata jätmise aluseks.

VII PEATÜKK

DISTSIPLINAARMENETLUS

Artikkel 26

Mõisted

1.   Kui töötaja või endine töötaja ei tule tahtlikult või hooletuse tõttu toime personalieeskirjades sätestatud ülesannete täitmisega, võib tema suhtes rakendada lihtviisilisi, rahalisi või staatust puudutavaid distsiplinaarmeetmeid lisaks kahju hüvitamisele, mida temalt võidakse nõuda käesolevate eeskirjade artikli 2 lõike 4 ja artikli 27 alusel.

Distsiplinaarmeetmed määrab direktor; lihtviisilise distsiplinaarmenetluse kohta võib otsuse teha direktori volitusel tegutsev haldus- ja personalijuht, välja arvatud juhul, kui kokku on kutsutud distsiplinaarnõukogu. (6)

2.   Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises ja direktor leiab, et süüdistus on esmapilgul selgelt põhjendatud, ning kui töötaja jätkamine ametikohal teda puudutava uurimise ajal kahjustaks keskuse huve, võib asjaomase töötaja kohe töölt kõrvaldada kuni uurimistulemuste selgumiseni ja talle vastavalt direktori äranägemisele selle aja eest palka maksta või mitte.

Artikkel 27

Kahju hüvitamine

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mis on keskusele tekkinud tema raske hooletuse või tahtliku tegevuse tõttu. Kui töötaja ei tööta enam keskuses, võib kõnealuse kahju hüvitamiseks kinni pidada teatava määra pensioniskeemi hüvitistest, mis võib olla kuni 70 % pensionist.

Artikkel 28

Kaebustest teatamine

Kui tehakse ettepanek kohaldada mõne töötaja suhtes artiklis 26 nimetatud distsiplinaarmeedet, teatatakse talle sellest kirjalikult kahe täispäeva jooksul alates distsiplinaarmeetme rakendamistaotluse esitamisest direktorile või haldus- ja personalijuhile. Kõnealusele teatele lisatakse tema vastu suunatud kaebust põhjendavad dokumendid koos kõikide tema kohta kirjutatud aruannetega.

Artikkel 29

Distsiplinaarnõukogu

Viie tööpäeva jooksul alates artiklis 28 sätestatud teavitamisest võib asjaomane töötaja esitada kirjaliku taotluse, et tema juhtumi vaataks läbi distsiplinaarnõukogu, mille direktor peab kokku kutsuma viie päeva jooksul. Distsiplinaarnõukogu koosolek toimub kokkukutsumisele järgneval nädalal.

Distsiplinaarnõukogu koosseis ja menetlused on sätestatud IX lisas.

Distsiplinaarnõukogu arvamus ei ole direktori jaoks siduv.

VIII PEATÜKK

APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

Artikkel 30

Apellatsioonid

Töötajad, endised töötajad või nende õigusjärglased võivad direktori otsuste peale kaebusi esitada. Need kaebused või kaebustest tulenevad menetlused ei lükka edasi vaidlustatud otsuste täideviimist.

Asutusesisese halduskaebusega esitab töötaja, kes leiab, et talle käesolevate eeskirjadega antud õigusi on rikutud, keskuse direktorile põhjendatud taotluse muuta otsust, millega tema arvates on kõnealuseid õigusi rikutud.

Direktor teatab kaebuse saamisest ja vastab viie täispäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahendamine ei ole kohustuslik.

Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert, kelle direktor nimetab ametisse kolmeks aastaks, kusjuures ametiaega võib pikendada.

Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid, mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.

Vahendaja esitab oma otsuse 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.

Tema otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.

Vahendamisega seotud kulud kannab keskus, kui direktor vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahendaja otsust, kannab 50 % vahendamisega seotud kuludest tema.

Kui esimesed lahenduse otsimise võimalused on kasutatud (asutusesisene halduskaebus), on töötajal õigus pöörduda keskuse apellatsiooninõukogu poole.

Apellatsiooninõukogu koosseis, tegevus ja erimenetlused on sätestatud X lisas.

Apellatsiooninõukogu otsused on mõlemale poolele siduvad. Kõnealuseid otsuseid ei saa edasi kaevata.

IX PEATÜKK

PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

Keskuse töötajate suhtes kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide pensioniskeemide eeskirju ja tingimusi. Töötajate suhtes, kes astuvad teenistusse pärast 30. juunit 2005, kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide uut pensioniskeemi.

III JAOTIS

AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 32

Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted

Ajutised töötajad kuuluvad abipersonali hulka, kes võetakse üldiselt tööle lühikeseks ajaks. Neil ei ole rahvusvahelise personali staatust ja nende suhtes kehtivad täiel määral vastuvõtjariigi õigusnormid ning selle riigi õigusnormid, mille kodanikud nad on.

1.   Ajutised töötajad ei tööta keskuse töötajate tabelis loetletud eelarvelistel ametikohtadel.

2.   Nende töötajate suhtes kohaldatakse I jaotise sätteid ja järgmisi II jaotise sätteid:

Artikkel 33

Lepingud

Ajutised töötajad võetakse tööle 1 — 6 kuuks. Lepinguid võib pikendada samadel tingimustel. Keskus ja ajutised töötajad võivad töölepingu lõpetada, teatades sellest ette 10 täispäeva.

Artikkel 34

Töötasu

1.   Ajutiste töötajate töötasu määratakse kindlaks töölepinguga; see koosneb kuupalgast ilma täiendavate toetusteta, olenemata asjaomase isiku perekondlikust või sotsiaalsest olukorrast.

2.   Kuna ajutised töötajad ei saa pensioniskeemi hüvitisi, ei peeta nende palgast kinni vastavaid makseid.

3.   Iga aasta alguses suurendatakse ajutiste töötajate töötasu sama protsendimäära võrra, mida juhatus rakendab töötajate palkade suhtes.

Artikkel 35

Erisätted

Ajutistel töötajatel ei ole õigust saada oma perekonna sisseseadmis- või lahkumiskulude hüvitist.

Ajutistel töötajatel on õigus saada puhkust 1,5 päeva iga töötatud kuu kohta.

Asutusesisesed vaidlused ajutiste töötajate õiguste ja töötasu üle lahendatakse käesolevate eeskirjade artiklis 30 kirjeldatud apellatsioonimenetluste kaudu.

Kõik muud vaidlused kuuluvad vastuvõtjariigi tavakohtute jurisdiktsiooni alla.

IV JAOTIS

EKSPERTIDE JA LÄHETATUD EKSPERTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 36

Staatust ja rahastamist puudutavad sätted

1.   Ekspertidel ja lähetatud ekspertidel on keskuse külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskirjade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad enne oma tegevuse alustamist.

2.   Nende töötasu määratakse kindlaks siis, kui nad alustavad tööd keskuses; töötasu makstakse keskuse direktori määratud osadena vastavalt nende tööde valmimisele, mille tegemiseks nad keskusesse kutsuti või vastu võeti.

3.   Tööle võetud ekspertidel on õigus saada hüvitist üksnes enda reisikulude eest siis, kui nad keskusesse saabuvad ja sealt lahkuvad. Erandina ja direktori otsuse alusel võib sellist hüvitist maksta ka praktikandile.

4.   Kolmandatest riikidest lähetatud ekspertidel on keskuse külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskirjade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad kohe oma tegevuse alguses, ilma et see piiraks Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomist käsitleva nõukogu ühismeetme lisa sätete kohaldamist.

Artikkel 37

Töötajate esindajad

----

(1)  Nõukogu poolt kirjaliku menetluse teel vastu võetud 21. detsembril 2001 (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 44) vastavalt 20. juuli 2001. aasta ühismeetme nr 2001/555/ÜVJP (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 5) artikli 9 lõikele 3, ning mille II jaotise III peatüki artikli 14 lõiget 2 ja II jaotise IX peatükki on keskuse direktori poolt muudetud juhatuse 15. juunil 2005 antud nõusolekul kooskõlas personalieeskirjade artikli 1 lõikega 3. (Uus versioon, millega asendatakse eelmist 21. detsembri 2001. aasta versiooni (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 44)).

(2)  Vt eeskirjade VII lisa.

(3)  Tingimused, mille alusel määratakse ja arvestatakse töökoha kaotuse hüvitist, on esitatud I lisas.

(4)  St välja arvatud lasteaed vms.

(5)  Selline hüvitis on mõeldud kulude katteks ning seda ei peaks seetõttu käsitlema täiendava sissetulekuna.

(6)  Sellisel juhul määrab distsiplinaarmeetmed direktor.

----

I LISA

TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE

1.   Hüvitise määramise asjaolud.

Töökoha kaotuse hüvitise (1) võib määrata töötajale, kelle tööleping on lõpetatud ühel järgmistest põhjustest:

Hüvitist ei maksta, kui:

2.   Hüvitise maksmine töötajatele, kes on keskuse teenistuses olnud vähem kui 10 aastat. (3)

Kehtiva lepingu korral on kõnealusel töötajal õigus saada hüvitist summas, mis saadakse, korrutades 50 % tema igakuisest netotöötasust töölepingu lõppemiseni jäänud kuude arvuga, (4) maksimaalselt viie kuu töötasu ulatuses.

Netotöötasuna käsitletakse põhipalka koos täiendavate igakuiste toetuste ja hüvitistega.

3.   Hüvitise maksmine töötajatele, kes on keskuse teenistuses olnud rohkem kui 10 aastat. (3)

Kõnealustel töötajal on õigus saada hüvitist 100 % ulatuses igakuisest netotöötasust iga keskuses töötatud aasta kohta, maksimaalselt 24 kuu ulatuses.

Hüvitist ei maksta enamate kuude (4) eest kui need, mis asjaomasel isikul on jäänud käesolevate eeskirjade artiklis 5 sätestatud vanusepiirini jõudmiseni.

----

(1)  Erinevalt töölt lahkumise toetusest, mis katab vaid pensioniõigused.

(2)  Üksnes juhul, kui töötaja ametikoht eeldab asjakohase sertifikaadi olemasolu.

(3)  Või kokku 10 aastat järjestikust teenistust keskuses ja mõnes teises rahvusvahelises organisatsioonis.

(4)  Või kuude osad väljendatuna kolmekümnendikes.

----

II LISA

KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS

----

III LISA

LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD

1.   Ülalpeetavad lapsed

2.   Muud ülalpeetavad

----

IV LISA

PUUDEGA ÜLALPEETAVAD

----

V LISA

ÜÜRITOETUS

----

VI LISA

REISI- JA KOLIMISKULUD

I JAGU —   Töötajate ja nende pereliikmete reisikulud suundumisel elukohast teenistuskohta

II JAGU —   Kolimiskulud

----

(1)  Või IV lisas kindlaksmääratud ülalpeetavad.

(2)  Kõnealused kaks kalkulatsiooni peavad olema tehtud sama kaalu (või mahu) ning sama vahemaa kohta.

----

VII LISA

LÄHETUSKULUD

Keskuse töökohustuste tõttu lähetuses viibival töötajal on õigus saada hüvitist kõigi reisikulude eest ning päevaraha, mis katab elamiskulud teenistuskohast eemalviibimise ajal, vastavalt käesolevate eeskirjade artiklile 18.

I JAGU —   Transpordivahendid

Lähetuses olev töötaja reisib kõige odavamat transporti kasutades, kui käesolevas jaos ei ole ette nähtud teisiti. (1)

Tavalisteks transpordiviisideks loetakse õhu- ja raudteetransporti. Direktor võib siiski anda lähetuses viibivale töötajale loa kasutada transpordivahendina isiklikku sõiduautot või ametiautot, eriti juhul, kui töötajal on arstitõend selle kohta, et ta ei tohi tervislikel põhjustel lennukiga sõita, ning kui raudteeühendust ei ole või on rongisõit liiga pikk või liiga kallis.

Kui lähetuses olev töötaja otsustab pärast vastava loa saamist kasutada muud kui kõige odavamat transpordiviisi, kohaldatakse järgmisi reegleid:

1.   Reisimine lennukiga

Kui direktor ei ole andnud asjakohast eriluba, toimuvad kõik lennureisid turistiklassis või samaväärses klassis.

2.   Reisimine raudteel

3.   Maanteereisid — isikliku sõiduauto kasutamine

II JAGU —   Lähetuses viibiva töötaja päevaraha

3.   Vähendatud päevaraha

Päevaraha vähendatakse:

4.   Päevaraha lisad

Päevaraha peaks katma kõik kulud, mis töötajal lähetusega seoses tekivad, välja arvatud allpool loetletavad kulud, mille eest võib taotleda lisahüvitist:

Kui teatavates tingimustes ületavad majutuskulud 60 % päevarahast, võib keskus tekkinud vahe osaliselt või täielikult hüvitada, kui esitatakse vastav kviitung ja tõend selle kohta, et lisakulutus oli vältimatu. Kõnealune hüvitis ei või olla suurem kui 30 % päevarahast.

----

(1)  Nimetatud sätteid võib direktori otsuse alusel kohaldada ka ajutiste töötajate suhtes.

(2)  Kogusumma ei või ületada summat, mille keskus oleks muidu pidanud kulutama.

(3)  Sellisel juhul “reisijatele” reisikulusid ei hüvitata.

(4)  Nimetatud ajavahemikke arvestatakse alates kuupäevast ja kellaajast, mil töötaja lahkub keskusest või oma kodust, kuni kuupäeva ja kellaajani, mil ta jõuab tagasi keskusesse või koju. Kui töötaja on enne lähetusse minekut puhkusel, loetakse arvestuse aluseks olevaks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse algus, ning kui töötaja jääb kohe pärast lähetust puhkusele, loetakse selliseks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse lõpp.

----

VIII LISA

HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED

1.   Töölt puudumine tervislikel põhjustel ja haiguspuhkus

2.   Nakkushaigused, vaktsineerimine ja õnnetusjuhtumid

3.   Eripuhkus, abiellumispuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus

----

IX LISA

DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED

1.   Distsiplinaarnõukogu koosseis

Distsiplinaarnõukogu koosseisu kuuluvad:

2.   Menetlus

----

X LISA

APELLATSIOONINÕUKOGU

A.   Pädevus

Apellatsiooninõukogul on õigus lahendada käesolevate eeskirjade või artiklis 7 nimetatud lepingute rikkumisega seotud vaidlusi. Selle pädevuses on käsitleda praeguste või endiste töötajate või nende õigusjärglaste apellatsioonkaebusi direktori otsuste peale.

B.   Koosseis ja staatus

C.   Nõukogu sekretariaat

D.   Apellatsioonkaebused

E.   Ettevalmistus

F.   Nõukogu kokkukutsumine

Apellatsiooninõukogu kutsub kokku selle esimees. Põhimõtteliselt arutab nõukogu talle esitatud apellatsioonkaebusi nelja kuu jooksul alates esitamise kuupäevast.

G.   Nõukogu koosolekud

H.   Nõukogu otsused

----