# Eiropas Savienības L 190/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 190 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 190

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 22. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1182/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1182/2005 (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam

1

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | ES-Tunisijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2005 (2005. gada 14. jūlijs), ar ko paredz atkāpi no noteikumiem, kuri attiecas uz jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm un kuri paredzēti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Tunisijas Republiku | 3 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2003. gada 10. decembris) par valsts atbalstu, ko Vācija Wagnisbeteiligungsgesellschaft un Landesförderinstitut aizdevumu veidā ir piešķīrusi uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4496)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 9. marts) par Austrijā izmantotu atbalsta shēmu, kas attiecas uz dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksu 2002. un 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 325)

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 9. decembris), attiecībā uz tiesas procesu atbilstoši EK Līguma 81. pantam un EEZ līguma 53. pantam (Lieta C.37.533 – Holīna hlorīds)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4717)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 8. jūlijs), ar ko pārtrauc pārbaudes procedūru par tirdzniecības šķēršļiem, kurus veido Urugvajas Austrumu Republikā ieviestie pasākumi un īstenotā tirdzniecības prakse attiecībā uz skotu viskija tirdzniecību | 27 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 11. jūlijs) par Ungārijas Republikas prasību piemērot pazeminātu PVN likmi dabasgāzes piegādei
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2514) | 28 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, ko no 2004. gada 1. augusta, 2004. gada 1. septembra, 2004. gada 1. oktobra, 2004. gada 1. novembra, 2004. gada 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kuri paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās (desmit jauno dalībvalstu Pievienošanās līguma 33. panta 4. punkts) | 29 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

ES-Tunisijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2005 (2005. gada 14. jūlijs), ar ko paredz atkāpi no noteikumiem, kuri attiecas uz jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm un kuri paredzēti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Tunisijas Republiku

3

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2003. gada 10. decembris) par valsts atbalstu, ko Vācija Wagnisbeteiligungsgesellschaft un Landesförderinstitut aizdevumu veidā ir piešķīrusi uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4496)

   (
  1
  )

Wagnisbeteiligungsgesellschaft

Landesförderinstitut

Neue Harzer Werke GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4496)

1

6

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 9. marts) par Austrijā izmantotu atbalsta shēmu, kas attiecas uz dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksu 2002. un 2003. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 325)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 325)

1

13

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 9. decembris), attiecībā uz tiesas procesu atbilstoši EK Līguma 81. pantam un EEZ līguma 53. pantam (Lieta C.37.533 – Holīna hlorīds)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4717)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4717)

1

22

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 8. jūlijs), ar ko pārtrauc pārbaudes procedūru par tirdzniecības šķēršļiem, kurus veido Urugvajas Austrumu Republikā ieviestie pasākumi un īstenotā tirdzniecības prakse attiecībā uz skotu viskija tirdzniecību

27

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 11. jūlijs) par Ungārijas Republikas prasību piemērot pazeminātu PVN likmi dabasgāzes piegādei
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2514)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2514)

28

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, ko no 2004. gada 1. augusta, 2004. gada 1. septembra, 2004. gada 1. oktobra, 2004. gada 1. novembra, 2004. gada 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kuri paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās (desmit jauno dalībvalstu Pievienošanās līguma 33. panta 4. punkts)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1182/2005

(2005. gada 18. jūlijs),

ar ko pieņem autonomus un pārejas posma pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija divpusējās augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2004. gada 19. maijā vienojās par principu, ka pēc Eiropas Savienības paplašināšanās tirdzniecības plūsmas būtu jāsaglabā saskaņā ar atvieglojumiem, ko iepriekš nodrošināja divpusējie nolīgumi starp jaunajām dalībvalstīm un Šveici. Tādēļ puses vienojās veikt pielāgojumu tarifu koncesijās saistībā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (1) (turpmāk tekstā – “Nolīgums”), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Pielāgojumi šīm koncesijām, kas minētas Nolīguma 1. un 2. pielikumā, jo īpaši attiecas uz Kopienas tarifu kvotas atvēršanu dzīvu liellopu importam, kuru svars pārsniedz 160 kg. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās Eiropas Savienībai Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija divpusējās augstākā līmeņa sanāksmes laikā 2004. gada 19. maijā vienojās par principu, ka pēc Eiropas Savienības paplašināšanās tirdzniecības plūsmas būtu jāsaglabā saskaņā ar atvieglojumiem, ko iepriekš nodrošināja divpusējie nolīgumi starp jaunajām dalībvalstīm un Šveici. Tādēļ puses vienojās veikt pielāgojumu tarifu koncesijās saistībā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (1) (turpmāk tekstā – “Nolīgums”), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Pielāgojumi šīm koncesijām, kas minētas Nolīguma 1. un 2. pielikumā, jo īpaši attiecas uz Kopienas tarifu kvotas atvēršanu dzīvu liellopu importam, kuru svars pārsniedz 160 kg.

| (2) | Puses attiecībā uz dzīvu liellopu importu uzsāka autonomus pasākumus, kas Šveices Konfederācijā ir spēkā neierobežotu laiku un Eiropas Kopienā – līdz 2005. gada 30. jūnijam. Tomēr Šveices Konfederācijā vēl nav pabeigtas procedūras, lai pieņemtu divpusēju lēmumu par Nolīguma 1. un 2. pielikuma grozīšanu. Lai nodrošinātu, ka līdz minētā lēmuma pieņemšanai ir iespējams izmantot kvotas priekšrocības līdz 2005. gada beigām, ir lietderīgi atvērt citu autonomu un pārejas posma tarifu kvotas koncesiju līdz 2005. gada 31. decembrim saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1922/2004 (2004. gada 25. oktobris), ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam (2). |
| --- | --- |

(2)

Puses attiecībā uz dzīvu liellopu importu uzsāka autonomus pasākumus, kas Šveices Konfederācijā ir spēkā neierobežotu laiku un Eiropas Kopienā – līdz 2005. gada 30. jūnijam. Tomēr Šveices Konfederācijā vēl nav pabeigtas procedūras, lai pieņemtu divpusēju lēmumu par Nolīguma 1. un 2. pielikuma grozīšanu. Lai nodrošinātu, ka līdz minētā lēmuma pieņemšanai ir iespējams izmantot kvotas priekšrocības līdz 2005. gada beigām, ir lietderīgi atvērt citu autonomu un pārejas posma tarifu kvotas koncesiju līdz 2005. gada 31. decembrim saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1922/2004 (2004. gada 25. oktobris), ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam (2).

| (3) | Jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi šīs regulas īstenošanai un jo īpaši noteikumi, kas nepieciešami kvotu piešķiršanai, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 32. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1254/1999 (1999. gada 17. maijs) par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (3). |
| --- | --- |

(3)

Jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi šīs regulas īstenošanai un jo īpaši noteikumi, kas nepieciešami kvotu piešķiršanai, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 32. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1254/1999 (1999. gada 17. maijs) par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (3).

| (4) | Lai varētu pretendēt uz šīs tarifu kvotas priekšrocībām, saskaņā ar Nolīguma 4. pantā minētajiem noteikumiem produktu izcelsmes valstij jābūt Šveicei, |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu pretendēt uz šīs tarifu kvotas priekšrocībām, saskaņā ar Nolīguma 4. pantā minētajiem noteikumiem produktu izcelsmes valstij jābūt Šveicei,

| (5) | Ņemot vērā šā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts I iedaļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts I iedaļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Laika posmam no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2005. gada 31. decembrim atver beznodokļu autonomo un pārejas posma Kopienas tarifu kvotu, lai importētu 2 300 Šveices izcelsmes jebkurus dzīvus liellopus, kas sver vairāk nekā 160 kg un uz ko attiecas KN kods 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vai 0102 90 79.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem piemērojami Nolīguma 4. pantā paredzētie izcelsmes noteikumi.

2. pants

Sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas īstenošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 32. pantā izklāstīto procedūru.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BECKETT

---

(1)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

1

(2)  OV L 331, 5.11.2004., 7. lpp.

2

(3)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1899/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 67. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/3

---

ES-TUNISIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2005

(2005. gada 14. jūlijs),

ar ko paredz atkāpi no noteikumiem, kuri attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm un kuri paredzēti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Tunisijas Republiku

(2005/563/EK)

ES-TUNISIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (1), (turpmāk – “Nolīgums”), un jo īpaši 39. pantu minētā Nolīguma Protokolā Nr. 4 par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,

tā kā:

| (1) | Kopīgā deklarācija par minētā protokola 39. pantu norāda, ka Kopiena ir gatava izskatīt jebkuru Tunisijas pieprasījumu par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem pēc Nolīguma parakstīšanas. |
| --- | --- |

(1)

Kopīgā deklarācija par minētā protokola 39. pantu norāda, ka Kopiena ir gatava izskatīt jebkuru Tunisijas pieprasījumu par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem pēc Nolīguma parakstīšanas.

| (2) | Tunisija 2005. gada 16. februārī iesniedza pieprasījumu par atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz 8 040 tonnām bikšu un 1 855 tonnām citu apģērbu, kuri atbilst preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas 61. un 62. nodaļai. |
| --- | --- |

(2)

Tunisija 2005. gada 16. februārī iesniedza pieprasījumu par atkāpi no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz 8 040 tonnām bikšu un 1 855 tonnām citu apģērbu, kuri atbilst preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas 61. un 62. nodaļai.

| (3) | Kamēr nav stājies spēkā 2004. gada 25. novembrī parakstītais Tunisijas un Turcijas Brīvās tirdzniecības nolīgums un iepriekšminētā Protokola grozījumi, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kumulācijas piemērošanas nolūkā šāda atkāpe ļautu Tunisijā eksportam uz ES izgatavot noteiktas izcelsmes apģērba gabalus no audumiem, kuru izcelsme ir Turcijā. |
| --- | --- |

(3)

Kamēr nav stājies spēkā 2004. gada 25. novembrī parakstītais Tunisijas un Turcijas Brīvās tirdzniecības nolīgums un iepriekšminētā Protokola grozījumi, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kumulācijas piemērošanas nolūkā šāda atkāpe ļautu Tunisijā eksportam uz ES izgatavot noteiktas izcelsmes apģērba gabalus no audumiem, kuru izcelsme ir Turcijā.

| (4) | Atkāpei būtu jāattiecas arī uz audumiem, kuru izcelsme ir Turcijā un kurus uz Tunisiju eksportē no Kopienas. |
| --- | --- |

(4)

Atkāpei būtu jāattiecas arī uz audumiem, kuru izcelsme ir Turcijā un kurus uz Tunisiju eksportē no Kopienas.

| (5) | Šīs atkāpes nolūkā Tunisijai un Turcijai būtu jāpiemēro identiski izcelsmes noteikumi un noteikumi par administratīvo sadarbību. |
| --- | --- |

(5)

Šīs atkāpes nolūkā Tunisijai un Turcijai būtu jāpiemēro identiski izcelsmes noteikumi un noteikumi par administratīvo sadarbību.

| (6) | Atkāpi var piešķirt līdz brīdim, kad stājas spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokols par izcelsmes noteikumiem starp trim attiecīgajām pusēm, proti, Tunisiju, Turciju un ES, taču noteikti ne ilgāk kā uz vienu gadu, |
| --- | --- |

(6)

Atkāpi var piešķirt līdz brīdim, kad stājas spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu protokols par izcelsmes noteikumiem starp trim attiecīgajām pusēm, proti, Tunisiju, Turciju un ES, taču noteikti ne ilgāk kā uz vienu gadu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Atkāpjoties no īpašajiem noteikumiem sarakstā, kas iekļauts Nolīguma Protokola Nr. 4 II pielikumā, šā lēmuma I pielikumā uzskaitītos apģērbus, kas izgatavoti Tunisijā no Turcijas izcelsmes auduma, uzskata par izstrādājumiem, kuru izcelsme ir Tunisijā, saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā paredzēto atkāpi var piemērot vienīgi tad, ja preferenciālas izcelsmes noteikumi, kas ir identiski minētā protokola izcelsmes noteikumiem, ir spēkā starp Turciju un Tunisiju, lai noteiktu Turcijā iegūtu audumu noteiktas izcelsmes statusu.

3. pants

Šā lēmuma īstenošanas nolūkā un atkāpjoties no minētā protokola 18. panta 4. un 5. punkta, Kopienas dalībvalstu muitas iestādes var izsniegt EUR.1 pārvadājumu sertifikātus attiecībā uz audumiem, kuru izcelsme ir Turcijā un kurus eksportē uz Tunisiju.

4. pants

Šā lēmuma I pielikumā minētos daudzumus pārvalda Komisija, kas veic visus administratīvos pasākumus, kurus tā uzskata par lietderīgiem efektīvas pārvaldības nodrošināšanai. Uz pielikumā paredzēto daudzumu pārvaldību mutatis mutandis attiecas 308.a, 308.b un 308.c pants par tarifu kvotu pārvaldību Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

5. pants

Tunisijas muitas iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai veiktu 1. pantā minēto eksportēto izstrādājumu kvantitatīvās pārbaudes. Šajā nolūkā visos sertifikātos, ko izdod saskaņā ar šo lēmumu, ir atsauce uz to. Tunisijas kompetentās iestādes reizi trijos mēnešos nosūta Komisijai pārskatu par daudzumiem, par kuriem saskaņā ar šo lēmumu ir izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1, kā arī šo sertifikātu sērijas numurus.

6. pants

Saskaņā ar šo lēmumu izsniegto pārvadājumu sertifikātu EUR.1 7. ailē vienā no Nolīguma valodām jābūt šādai norādei:

“Atkāpe – Lēmums Nr. 1/2005”.

7. pants

Tunisija un Eiropas Kopienas dalībvalstis veic pasākumus, kas no to puses vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai.

8. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā, un to piemēro, tiklīdz ir izpildīti 2. panta nosacījumi.

Šo lēmumu piemēro līdz brīdim, kad stājas spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācija Tunisijā, Turcijā un ES, taču noteikti ne ilgāk kā vienu gadu.

Briselē, 2005. gada 14. jūlijā

Asociācijas padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

(1)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Tunisijas Republiku par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK-Tunisijas Asociācijas līguma Lauksaimniecības protokolu grozīšanu (OV L 336, 30.12.2000., 93. lpp.).

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTAIS SARAKSTS

(izstrādājumi, uz ko attiecas atkāpe)

| HS pozīcija Nr. | Apraksts | Daudzumi
  (tonnas) |
| --- | --- | --- |
| ex ex 620342 un ex ex 620462 | Vīriešu vai zēnu kokvilnas garās bikses
  Sieviešu vai meiteņu kokvilnas garās bikses | 6 505 |
| ex ex 620343 | Vīriešu vai zēnu sintētisko šķiedru garās bikses | 674 |
| ex ex 620341ex ex 620349ex ex 620461ex ex 620463 un ex ex 620469 | Vīriešu vai zēnu vilnas vai smalkas spalvas garās bikses
  Vīriešu vai zēnu tekstilmateriālu garās bikses
  Sieviešu vai meiteņu vilnas vai smalkas spalvas garās bikses
  Sieviešu vai meiteņu sintētisko šķiedru garās bikses
  Sieviešu vai meiteņu tekstilmateriālu garās bikses | 861 |
| 6208 un 6212 | Sieviešu vai meiteņu U krekliņi un citādi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, biksītes, stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītakleitas un tamlīdzīgi ķīmisko šķiedru izstrādājumi
  Krūšturi, zeķturi, korsetes, bikšturi, atsaites un līdzīgi izstrādājumi un to daļas, trikotāžas vai netrikotāžas | 646 |
| .6205 un .6206 | Vīriešu vai zēnu virskrekli un krekli
  Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes | 663 |
| no 611231 līdz 611239 un no 611241 līdz 611249 | Vīriešu vai zēnu sintētisko šķiedru peldbikses
  Vīriešu vai zēnu tekstilmateriālu peldbikses
  Sieviešu vai meiteņu sintētisko šķiedru peldkostīmi
  Sieviešu vai meiteņu tekstilmateriālu peldkostīmi | 105 |
| no 620451 līdz 620459 | Sieviešu vai meiteņu svārki un bikšusvārki | 441 |
| | Kopā | 9 895 |

HS pozīcija Nr.

Apraksts

Daudzumi

(tonnas)

ex ex 620342 un ex ex 620462

Vīriešu vai zēnu kokvilnas garās bikses

Sieviešu vai meiteņu kokvilnas garās bikses

6 505

ex ex 620343

Vīriešu vai zēnu sintētisko šķiedru garās bikses

674

ex ex 620341ex ex 620349ex ex 620461ex ex 620463 un ex ex 620469

Vīriešu vai zēnu vilnas vai smalkas spalvas garās bikses

Vīriešu vai zēnu tekstilmateriālu garās bikses

Sieviešu vai meiteņu vilnas vai smalkas spalvas garās bikses

Sieviešu vai meiteņu sintētisko šķiedru garās bikses

Sieviešu vai meiteņu tekstilmateriālu garās bikses

861

6208 un 6212

Sieviešu vai meiteņu U krekliņi un citādi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, biksītes, stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītakleitas un tamlīdzīgi ķīmisko šķiedru izstrādājumi

Krūšturi, zeķturi, korsetes, bikšturi, atsaites un līdzīgi izstrādājumi un to daļas, trikotāžas vai netrikotāžas

646

.6205 un .6206

Vīriešu vai zēnu virskrekli un krekli

Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes

663

no 611231 līdz 611239 un no 611241 līdz 611249

Vīriešu vai zēnu sintētisko šķiedru peldbikses

Vīriešu vai zēnu tekstilmateriālu peldbikses

Sieviešu vai meiteņu sintētisko šķiedru peldkostīmi

Sieviešu vai meiteņu tekstilmateriālu peldkostīmi

105

no 620451 līdz 620459

Sieviešu vai meiteņu svārki un bikšusvārki

441

Kopā

9 895

---

Komisija

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/6

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2003. gada 10. decembris)

par valsts atbalstu, ko Vācija Wagnisbeteiligungsgesellschaft un Landesförderinstitut aizdevumu veidā ir piešķīrusi uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4496)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/564/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomiskās Zonas nolīgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma izteikšanas ieinteresētajām personām iesniegt savus komentārus, ievērojot iepriekš minētos noteikumus (1) un ņemot vērā komentārus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 1999. gada 23. februāra vēstuli Vācija informēja Komisiju, ka Vācija ir piešķīrusi atbalstu uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH (“NHW”). |
| --- | --- |

(1)

Ar 1999. gada 23. februāra vēstuli Vācija informēja Komisiju, ka Vācija ir piešķīrusi atbalstu uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH (“NHW”).

| (2) | Ar 2000. gada 13. jūlija vēstuli Komisija informēja Vāciju par savu lēmumu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2000. gada 13. jūlija vēstuli Komisija informēja Vāciju par savu lēmumu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalstu.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par atbalstu.

| (4) | Komisija 2001 gada 17. oktobrī ar Lēmumu 2002/377/EK par valsts atbalstu, ko Vācija ir īstenojusi par labu uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH
   (3), pieņēma negatīvu lēmumu par to atbalsta daļu, kas paredzēta uzņēmuma pārstrukturēšanai no 1996. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2001 gada 17. oktobrī ar Lēmumu 2002/377/EK par valsts atbalstu, ko Vācija ir īstenojusi par labu uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH
   (3), pieņēma negatīvu lēmumu par to atbalsta daļu, kas paredzēta uzņēmuma pārstrukturēšanai no 1996. līdz 1999. gadam.

| (5) | Ar 2001. gada 17. oktobra vēstuli Komisija informēja Vāciju par savu lēmumu paplašināt procedūru, kas noteikta EK Līguma 88. panta 2. punktā, attiecībā uz atlikušajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2001. gada 17. oktobra vēstuli Komisija informēja Vāciju par savu lēmumu paplašināt procedūru, kas noteikta EK Līguma 88. panta 2. punktā, attiecībā uz atlikušajiem pasākumiem.

| (6) | Komisijas lēmumu paplašināt procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmumu paplašināt procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par atbalstu.

II.   ATBALSTA APRAKSTS

| (7) | Atbalsta saņēmējs NHW atrodas Saksijas-Anhaltes reģionā Vācijā, kas ir atbalstāms reģions EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. NHW tika nodibināts 1996. gada martā, kad tā īpašnieki nopirka bankrotējušā Harzer Werke GmbH aktīvus, veicot darījumu ar aktīviem. NHW darbojās čuguna liešanas jomā. Uzņēmumam sākotnēji bija divas ražošanas līnijas, kas sastāvēja no čuguna liešanas smilšu veidnēs un čuguna liešanas centrifūgas veidnēs. |
| --- | --- |

(7)

Atbalsta saņēmējs NHW atrodas Saksijas-Anhaltes reģionā Vācijā, kas ir atbalstāms reģions EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. NHW tika nodibināts 1996. gada martā, kad tā īpašnieki nopirka bankrotējušā Harzer Werke GmbH aktīvus, veicot darījumu ar aktīviem. NHW darbojās čuguna liešanas jomā. Uzņēmumam sākotnēji bija divas ražošanas līnijas, kas sastāvēja no čuguna liešanas smilšu veidnēs un čuguna liešanas centrifūgas veidnēs.

| (8) | NHW2000. gada 24. jūlijā bija jāpiesaka maksātnespēja. Ar kreditoru valdes piekrišanu uzņēmuma akcijas 2001. gada 4. janvārī pārdeva jaunam investoram ASSET GmbH par cenu 1 Vācijas marka (DEM). |
| --- | --- |

(8)

NHW2000. gada 24. jūlijā bija jāpiesaka maksātnespēja. Ar kreditoru valdes piekrišanu uzņēmuma akcijas 2001. gada 4. janvārī pārdeva jaunam investoram ASSET GmbH par cenu 1 Vācijas marka (DEM).

| (9) | Turklāt Vācija paziņoja Komisijai, ka jaunā investora ASSET GmbH centieni atjaunot uzņēmumu 2001. gada jūlijā izrādījās neveiksmīgi un tāpēc bija jāturpina maksātnespējas procedūra. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt Vācija paziņoja Komisijai, ka jaunā investora ASSET GmbH centieni atjaunot uzņēmumu 2001. gada jūlijā izrādījās neveiksmīgi un tāpēc bija jāturpina maksātnespējas procedūra.

| (10) | Lai apmierinātu NHW kreditoru prasības, tagad attiecīgie aktīvi jārealizē parastajā maksātnespējas procedūras kārtībā. Darbības saistībā ar čuguna liešanu smilšu veidnēs tika pārtrauktas 2001. gada 21. decembrī, un attiecīgie aktīvi tika likvidēti. Ražošana centrifūgas veidnēs turpinās visu maksātnespējas procedūras laiku, un ir paredzēts, ka saņēmējs ar kreditoru valdes piekrišanu to pārdod jaunam investoram, veicot darījumu ar aktīviem. |
| --- | --- |

(10)

Lai apmierinātu NHW kreditoru prasības, tagad attiecīgie aktīvi jārealizē parastajā maksātnespējas procedūras kārtībā. Darbības saistībā ar čuguna liešanu smilšu veidnēs tika pārtrauktas 2001. gada 21. decembrī, un attiecīgie aktīvi tika likvidēti. Ražošana centrifūgas veidnēs turpinās visu maksātnespējas procedūras laiku, un ir paredzēts, ka saņēmējs ar kreditoru valdes piekrišanu to pārdod jaunam investoram, veicot darījumu ar aktīviem.

| (11) | Šī izmeklēšanas procedūra attiecas uz NHW pārstrukturēšanu no 1996. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Šī izmeklēšanas procedūra attiecas uz NHW pārstrukturēšanu no 1996. līdz 1999. gadam.

| (12) | Pārstrukturēšanas plānā, ko sastādīja 1996. gadā, bija paredzēts atgūt rentabilitāti trīs gadu laikā. Pārstrukturēšanas izmaksas sasniedza EUR 8 431 203 (16,49 miljonus DEM). Attiecībā uz šo plānu uzņēmumam NHW piešķīra atbalstu EUR 4 963 110 (9,707 miljonu DEM) apmērā uzņēmuma pārstrukturēšanai no 1996. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Pārstrukturēšanas plānā, ko sastādīja 1996. gadā, bija paredzēts atgūt rentabilitāti trīs gadu laikā. Pārstrukturēšanas izmaksas sasniedza EUR 8 431 203 (16,49 miljonus DEM). Attiecībā uz šo plānu uzņēmumam NHW piešķīra atbalstu EUR 4 963 110 (9,707 miljonu DEM) apmērā uzņēmuma pārstrukturēšanai no 1996. līdz 1999. gadam.

| (13) | Pārstrukturēšanu finansēja šādi:
  1. tabula
  Valsts ieguldījumi pārstrukturēšanā







  (Vācijas markās (DEM)) |
| --- | --- |
| 1. | Dotācija: Gemeinschaftsaufgabe (GA līdzekļi) (5) | 4 402 000 |
| 2. | Ieguldījumu subsīdija (6) | 531 000 |
| 3. | WBG
   (7) aizdevums “Konsolidācijas programma” (8) | 2 000 000 |
| 4. | LFI
   (9) aizdevums “Konsolidācijas programma” (10) | 744 000 |
| 5. | BvS
   (11) dotācija | 2 000 000 |
| Starpsumma kopā DEM | 9 677 000 |
| EUR | 4 947 771 |

(13)

Pārstrukturēšanu finansēja šādi:

1. tabula

Valsts ieguldījumi pārstrukturēšanā

(Vācijas markās (DEM))

1.

Dotācija: Gemeinschaftsaufgabe (GA līdzekļi) (5)

4 402 000

2.

Ieguldījumu subsīdija (6)

531 000

3.

WBG
   (7) aizdevums “Konsolidācijas programma” (8)

2 000 000

4.

LFI
   (9) aizdevums “Konsolidācijas programma” (10)

744 000

5.

BvS
   (11) dotācija

2 000 000

Starpsumma kopā DEM

9 677 000

EUR

4 947 771

2. tabula

Privātie ieguldījumi pārstrukturēšanā

| (Vācijas markās (DEM)) |
| --- |
| 6. | Kapitāla ieguldīšana | 500 000 |
| 7. | Kredītiestādes Kreditanstalt für Wiederaufbau aizdevums | 2 750 000 |
| 8. | Bankas Norddeutsche Landesbank investīciju kredīts | 2 000 000 |
| 9. | Izpirkumnoma | 1 179 000 |
| 10. | Naudas plūsma | 354 000 |
| Starpsumma kopā DEM | 6 783 000 |
| EUR | 3 468 093 |

(Vācijas markās (DEM))

6.

Kapitāla ieguldīšana

500 000

7.

Kredītiestādes Kreditanstalt für Wiederaufbau aizdevums

2 750 000

8.

Bankas Norddeutsche Landesbank investīciju kredīts

2 000 000

9.

Izpirkumnoma

1 179 000

10.

Naudas plūsma

354 000

Starpsumma kopā DEM

6 783 000

EUR

3 468 093

| Kopā (1. + 2. tabula) | 16 460 000 |
| --- | --- |
| EUR | 8 415 864 |

Kopā (1. + 2. tabula)

16 460 000

EUR

8 415 864

| (14) | Tā kā Vācija norādīja, ka 1. tabulas 1. līdz 4. pasākums ir piešķirts saskaņā ar Komisijas jau iepriekš atļautām atbalsta shēmām, šos pasākumus sākotnēji uzskatīja par jau esošu atbalstu un tāpēc nevērtēja 2000. gada 13. jūlijā sāktās oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros. Tāpēc sākotnēji tikai 5. pasākumu uzskatīja par pārstrukturēšanas ad hoc atbalstu, kura saderība ar kopējo tirgu jānovērtē. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā Vācija norādīja, ka 1. tabulas 1. līdz 4. pasākums ir piešķirts saskaņā ar Komisijas jau iepriekš atļautām atbalsta shēmām, šos pasākumus sākotnēji uzskatīja par jau esošu atbalstu un tāpēc nevērtēja 2000. gada 13. jūlijā sāktās oficiālās izmeklēšanas procedūras ietvaros. Tāpēc sākotnēji tikai 5. pasākumu uzskatīja par pārstrukturēšanas ad hoc atbalstu, kura saderība ar kopējo tirgu jānovērtē.

| (15) | Komisija 2001. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu 2001/377/EK par šo īpašo atbalsta pasākumu EUR 1 022 584 (2 miljonu DEM) apmērā, ko novērtēja saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12), (še turpmāk sauktas “1994. gada pamatnostādnes”). Šajā lēmumā Komisija secināja, ka ad hoc atbalsts NHW pārstrukturēšanai nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2001. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu 2001/377/EK par šo īpašo atbalsta pasākumu EUR 1 022 584 (2 miljonu DEM) apmērā, ko novērtēja saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12), (še turpmāk sauktas “1994. gada pamatnostādnes”). Šajā lēmumā Komisija secināja, ka ad hoc atbalsts NHW pārstrukturēšanai nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (16) | Veicot vērtējumu, 2. tabulā minēto 7., 8. un 9. pasākumu neņēma vērā kā privāto ieguldījumu, jo Vācija, neraugoties uz informācijas pieprasījumu atbilstoši 10. pantam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13), neiesniedza vajadzīgās ziņas, lai varētu pārbaudīt, vai šie pasākumi tika piešķirti uz tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Veicot vērtējumu, 2. tabulā minēto 7., 8. un 9. pasākumu neņēma vērā kā privāto ieguldījumu, jo Vācija, neraugoties uz informācijas pieprasījumu atbilstoši 10. pantam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13), neiesniedza vajadzīgās ziņas, lai varētu pārbaudīt, vai šie pasākumi tika piešķirti uz tirgus noteikumiem.

| (17) | Tajā pašā dienā, kad attiecībā uz 5. pasākumu pieņēma Lēmumu 2002/377/EK, Komisija nolēma attiecināt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu arī uz 1. tabulas 3. un 4. pasākumu, kuru kopējā summa ir EUR 1 402 985 (2,744 miljoni DEM). Šie pasākumi bija daļa tā paša pārstrukturēšanas kompleksa, kurā ietilpa Lēmumā 2002/377/EK novērtētais pasākums, bet ko formālu iemeslu dēļ nevarēja iekļaut sākotnējā novērtējumā, jo tie bija šķietami piešķirti saskaņā ar Komisijas apstiprinātām atbalsta shēmām, kas bija jāuzskata par esošu atbalstu. Tiktāl, cik pasākums veido esošu atbalstu, to nevar tieši pakļaut individuālam novērtējumam saskaņā ar 88. panta 2. punktu, jo pasākumi principā jāuzskata par jau apstiprinātiem. |
| --- | --- |

(17)

Tajā pašā dienā, kad attiecībā uz 5. pasākumu pieņēma Lēmumu 2002/377/EK, Komisija nolēma attiecināt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu arī uz 1. tabulas 3. un 4. pasākumu, kuru kopējā summa ir EUR 1 402 985 (2,744 miljoni DEM). Šie pasākumi bija daļa tā paša pārstrukturēšanas kompleksa, kurā ietilpa Lēmumā 2002/377/EK novērtētais pasākums, bet ko formālu iemeslu dēļ nevarēja iekļaut sākotnējā novērtējumā, jo tie bija šķietami piešķirti saskaņā ar Komisijas apstiprinātām atbalsta shēmām, kas bija jāuzskata par esošu atbalstu. Tiktāl, cik pasākums veido esošu atbalstu, to nevar tieši pakļaut individuālam novērtējumam saskaņā ar 88. panta 2. punktu, jo pasākumi principā jāuzskata par jau apstiprinātiem.

| (18) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas paplašināšanu Komisija secināja, ka atbalsti EUR 1 402 985 (2,744 miljoni DEM) apmērā neatbilst iepriekš atļauto atbalsta shēmu kritērijiem un tādēļ ir faktiski uzskatāmi par ad hoc atbalstu pārstrukturēšanas plānam, un tiem, tāpat kā iepriekš novērtētajam ad hoc atbalstam, jāatbilst atkāpēm, kuras paredzētas pārstrukturēšanas atbalsta atļaujas nolūkos. |
| --- | --- |

(18)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas paplašināšanu Komisija secināja, ka atbalsti EUR 1 402 985 (2,744 miljoni DEM) apmērā neatbilst iepriekš atļauto atbalsta shēmu kritērijiem un tādēļ ir faktiski uzskatāmi par ad hoc atbalstu pārstrukturēšanas plānam, un tiem, tāpat kā iepriekš novērtētajam ad hoc atbalstam, jāatbilst atkāpēm, kuras paredzētas pārstrukturēšanas atbalsta atļaujas nolūkos.

III.   VĀCIJAS KOMENTĀRI

| (19) | Ar 2003. gada 14. oktobra vēstuli Vācija iesniedza papildu informāciju par šķietami privātajiem ieguldījumiem pārstrukturēšanā (7., 8. un 9. pasākums iepriekš minētajā 2. tabulā). Saskaņā ar šo informāciju:






  a) | pasākumā Nr. 7 ietvēra procentu subsīdiju EUR 2 812 (DEM 5 500), |
| --- | --- | --- |

(19)

Ar 2003. gada 14. oktobra vēstuli Vācija iesniedza papildu informāciju par šķietami privātajiem ieguldījumiem pārstrukturēšanā (7., 8. un 9. pasākums iepriekš minētajā 2. tabulā). Saskaņā ar šo informāciju:

a)

pasākumā Nr. 7 ietvēra procentu subsīdiju EUR 2 812 (DEM 5 500),

| b) | pasākumā Nr. 8 ietvēra procentu subsīdiju EUR 8 684 (DEM 16 985), |
| --- | --- |

b)

pasākumā Nr. 8 ietvēra procentu subsīdiju EUR 8 684 (DEM 16 985),

| c) | pasākums Nr. 9 netika īstenots. |
| --- | --- |

c)

pasākums Nr. 9 netika īstenots.

IV.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (20) | EK Līguma 87. panta 1. punktā ir teikts, ka jebkurš atbalsts, kas no valsts resursiem piešķirts noteiktiem uzņēmumiem, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, ja tāds atbalsts kropļo vai draud kropļot konkurenci, ciktāl tas skar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākumi, uz ko attiecas EK Līguma 87. panta 1. punkta darbības joma un kas neveido esošu atbalstu, parasti ir nesaderīgi ar kopējo tirgu, ja vien uz tiem neattiecas 87. panta 2. vai 3. punktā minētās atkāpes darbības joma. |
| --- | --- |

(20)

EK Līguma 87. panta 1. punktā ir teikts, ka jebkurš atbalsts, kas no valsts resursiem piešķirts noteiktiem uzņēmumiem, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, ja tāds atbalsts kropļo vai draud kropļot konkurenci, ciktāl tas skar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pasākumi, uz ko attiecas EK Līguma 87. panta 1. punkta darbības joma un kas neveido esošu atbalstu, parasti ir nesaderīgi ar kopējo tirgu, ja vien uz tiem neattiecas 87. panta 2. vai 3. punktā minētās atkāpes darbības joma.

1)   Valsts atbalsts

| (21) | Komisija atzīmē, ka 2. tabulas 7. un 8. pasākumā iekļauto subsīdiju kopējais apjoms ir EUR 11 946 un tādējādi tas ir zemāks par de minimis atbalsta slieksni, kas noteikts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (14). Tāpēc minētie pasākumi vairs nav jāpārbauda šā lēmuma ietvaros. |
| --- | --- |

(21)

Komisija atzīmē, ka 2. tabulas 7. un 8. pasākumā iekļauto subsīdiju kopējais apjoms ir EUR 11 946 un tādējādi tas ir zemāks par de minimis atbalsta slieksni, kas noteikts Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (14). Tāpēc minētie pasākumi vairs nav jāpārbauda šā lēmuma ietvaros.

| (22) | Pretēji Vācijas izvirzītajiem argumentiem esošās atbalsta shēmas nesedz 3. un 4. pasākumu – abus aizdevumus, kuru apjoms ir EUR 1 402 985. Tādēļ to iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti lēmumos par procedūras uzsākšanu, tie ir uzskatāmi par ad hoc atbalstu NHW pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(22)

Pretēji Vācijas izvirzītajiem argumentiem esošās atbalsta shēmas nesedz 3. un 4. pasākumu – abus aizdevumus, kuru apjoms ir EUR 1 402 985. Tādēļ to iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti lēmumos par procedūras uzsākšanu, tie ir uzskatāmi par ad hoc atbalstu NHW pārstrukturēšanai.

| (23) | Minētos aizdevumus Vācija piešķīra, lai finansētu grūtībās nonākuša uzņēmuma NHW pārstrukturēšanu. Tādējādi tie noteiktam uzņēmumam deva saimnieciskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tādēļ šie pasākumi var izkropļot konkurenci. Ņemot vērā atbalsta veidu un to, ka nozarē, kurā darbojas atbalsta saņēmējs, pastāv tirdzniecība dalībvalstu starpā, šis finanšu pasākums ietilpst EK Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā un tādējādi veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(23)

Minētos aizdevumus Vācija piešķīra, lai finansētu grūtībās nonākuša uzņēmuma NHW pārstrukturēšanu. Tādējādi tie noteiktam uzņēmumam deva saimnieciskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Tādēļ šie pasākumi var izkropļot konkurenci. Ņemot vērā atbalsta veidu un to, ka nozarē, kurā darbojas atbalsta saņēmējs, pastāv tirdzniecība dalībvalstu starpā, šis finanšu pasākums ietilpst EK Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā un tādējādi veido valsts atbalstu.

2)   Atkāpes saskaņā ar EK Līguma 87. pantu

| (24) | Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir izklāstīti nosacījumi, atbilstīgi kuriem atbalsts ir saderīgs vai to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(24)

Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir izklāstīti nosacījumi, atbilstīgi kuriem atbalsts ir saderīgs vai to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (25) | Abi aizdevumi, tāpat kā pārējie pārstrukturēšanas pasākumi, kas jau novērtēti Komisijas Lēmumā 2001/377/EK, no 1996. līdz 1999. gadam tika piešķirti, lai finansētu NHW pārstrukturēšanu. Tāpēc abi aizdevumi, tāpat kā iepriekš novērtētie pasākumi, jānovērtē atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanā un pārstrukturēšanā, kur Komisija ir noteikusi sīki izstrādātus nosacījumus tās ieskatu labvēlīgai īstenošanai saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Lai gan uzņēmums atrodas tādā reģionā, kas var būt atbalstāms, ad hoc atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem jāvērtē atbilstoši šīm pamatnostādnēm, pat ja ņem vērā reģionālās attīstības vajadzības. Pārstrukturēšanas rezultātā jābūt ekonomiski rentablam uzņēmumam, kas, neprasot pastāvīgu atbalstu, dod ieguldījumu reģiona attīstībā (15). |
| --- | --- |

(25)

Abi aizdevumi, tāpat kā pārējie pārstrukturēšanas pasākumi, kas jau novērtēti Komisijas Lēmumā 2001/377/EK, no 1996. līdz 1999. gadam tika piešķirti, lai finansētu NHW pārstrukturēšanu. Tāpēc abi aizdevumi, tāpat kā iepriekš novērtētie pasākumi, jānovērtē atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanā un pārstrukturēšanā, kur Komisija ir noteikusi sīki izstrādātus nosacījumus tās ieskatu labvēlīgai īstenošanai saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Lai gan uzņēmums atrodas tādā reģionā, kas var būt atbalstāms, ad hoc atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem jāvērtē atbilstoši šīm pamatnostādnēm, pat ja ņem vērā reģionālās attīstības vajadzības. Pārstrukturēšanas rezultātā jābūt ekonomiski rentablam uzņēmumam, kas, neprasot pastāvīgu atbalstu, dod ieguldījumu reģiona attīstībā (15).

| (26) | Kā jau norādīts Lēmumā 2001/377/EK, saskaņā ar Vācijas sniegtajām ziņām viss atbalsts ir piešķirts saņēmējam, pirms tika publicētas Kopienas 1999. gada Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (1999. gada Pamatnostādnes). Tādēļ saskaņā ar 1999. gada Pamatnostādņu 7.5. punktu attiecīgajiem pasākumiem jāpiemēro 1994. gada Pamatnostādnes (16). |
| --- | --- |

(26)

Kā jau norādīts Lēmumā 2001/377/EK, saskaņā ar Vācijas sniegtajām ziņām viss atbalsts ir piešķirts saņēmējam, pirms tika publicētas Kopienas 1999. gada Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (1999. gada Pamatnostādnes). Tādēļ saskaņā ar 1999. gada Pamatnostādņu 7.5. punktu attiecīgajiem pasākumiem jāpiemēro 1994. gada Pamatnostādnes (16).

| (27) | Jāatzīmē, ka pasākumi veido daļu no pārstrukturēšanas plāna, ko Komisija jau novērtēja Lēmumā 2001/377/EK. |
| --- | --- |

(27)

Jāatzīmē, ka pasākumi veido daļu no pārstrukturēšanas plāna, ko Komisija jau novērtēja Lēmumā 2001/377/EK.

a)   Rentabilitātes atgūšana

| (28) | Atbilstoši 1994. gada Pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānam jānoved pie rentabilitātes atgūšanas saprātīgā termiņā; pēc tam uzņēmumam jāspēj konkurēt tirgū paša spēkiem. |
| --- | --- |

(28)

Atbilstoši 1994. gada Pamatnostādnēm pārstrukturēšanas plānam jānoved pie rentabilitātes atgūšanas saprātīgā termiņā; pēc tam uzņēmumam jāspēj konkurēt tirgū paša spēkiem.

| (29) | Komisija jau Lēmumā 2001/377/EK novērtēja pārstrukturēšanas atbalstu pēc šā kritērija un secināja, ka nav izpildīts 1994. gada Pamatnostādņu kritērijs attiecībā uz rentabilitāti, jo pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par piemērotu, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šo secinājumu pamatoja ar atzinumu, ka:






  a) | pārstrukturēšanas plānā paredzētais apgrozījums bija pārvērtēts; |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisija jau Lēmumā 2001/377/EK novērtēja pārstrukturēšanas atbalstu pēc šā kritērija un secināja, ka nav izpildīts 1994. gada Pamatnostādņu kritērijs attiecībā uz rentabilitāti, jo pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par piemērotu, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šo secinājumu pamatoja ar atzinumu, ka:

a)

pārstrukturēšanas plānā paredzētais apgrozījums bija pārvērtēts;

| b) | pieskaitāmās izmaksas, viens no sākotnējās neveiksmes iemesliem, plānā nebija pienācīgi atrisinātas; |
| --- | --- |

b)

pieskaitāmās izmaksas, viens no sākotnējās neveiksmes iemesliem, plānā nebija pienācīgi atrisinātas;

| c) | personāla skaita samazināšana no 203 līdz 177 bija nepietiekama, lai samazinātu personāla izdevumus; |
| --- | --- |

c)

personāla skaita samazināšana no 203 līdz 177 bija nepietiekama, lai samazinātu personāla izdevumus;

| d) | plānā paredzētās saimnieciskās darbības izmaksas, jo īpaši lielās uzturēšanas izmaksas, bija pārmērīgas. |
| --- | --- |

d)

plānā paredzētās saimnieciskās darbības izmaksas, jo īpaši lielās uzturēšanas izmaksas, bija pārmērīgas.

| (30) | Tā kā abi aizdevumi tika piešķirti tai pašai pārstrukturēšanai un atbilstīgi tam pašam pārstrukturēšanas plānam, Komisija var tikai vēlreiz apstiprināt savus secinājumus, ka plāns nenodrošināja rentabilitāti. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā abi aizdevumi tika piešķirti tai pašai pārstrukturēšanai un atbilstīgi tam pašam pārstrukturēšanas plānam, Komisija var tikai vēlreiz apstiprināt savus secinājumus, ka plāns nenodrošināja rentabilitāti.

b)   Konkurences izkropļojumu novēršana

| (31) | Vēl viens 1994. gada Pamatnostādņu nosacījums ir pēc iespējas kompensēt atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci. Ciktāl uzņēmums ir iesaistīts tirgos ar pārmērīgu jaudu, uzņēmuma jauda būtu jāsamazina. |
| --- | --- |

(31)

Vēl viens 1994. gada Pamatnostādņu nosacījums ir pēc iespējas kompensēt atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci. Ciktāl uzņēmums ir iesaistīts tirgos ar pārmērīgu jaudu, uzņēmuma jauda būtu jāsamazina.

| (32) | Šajā sakarā jāatzīmē, ka NHW atbilstoši tam, kā jau noteikts Lēmumā 2001/377/EK, atbalsta piešķiršanas laikā bija jāuzskata par MVU. Attiecībā uz jaudas samazinājumiem Komisija atbilstīgi 1994. gada Pamatnostādnēm pieņem mazāk stingru nostāju, ja pārstrukturēšanas atbalstu piešķir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (17). |
| --- | --- |

(32)

Šajā sakarā jāatzīmē, ka NHW atbilstoši tam, kā jau noteikts Lēmumā 2001/377/EK, atbalsta piešķiršanas laikā bija jāuzskata par MVU. Attiecībā uz jaudas samazinājumiem Komisija atbilstīgi 1994. gada Pamatnostādnēm pieņem mazāk stingru nostāju, ja pārstrukturēšanas atbalstu piešķir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (17).

| (33) | Tā kā atbalsts tika piešķirts MVU ar ļoti mazu tirgus daļu, Komisija secina, ka uzņēmumam NHW piešķirtais atbalsts nevarētu izkropļot konkurenci 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā atbalsts tika piešķirts MVU ar ļoti mazu tirgus daļu, Komisija secina, ka uzņēmumam NHW piešķirtais atbalsts nevarētu izkropļot konkurenci 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē.

c)   Samērīgums ar pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem

| (34) | Saskaņā ar 1994. gada Pamatnostādnēm atbalsts ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 1994. gada Pamatnostādnēm atbalsts ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs pārstrukturēšanai.

| (35) | Lēmumā 2001/377/EK Komisija nonāca pie secinājuma, ka samērīguma kritērijs nav izpildīts divējādā ziņā. |
| --- | --- |

(35)

Lēmumā 2001/377/EK Komisija nonāca pie secinājuma, ka samērīguma kritērijs nav izpildīts divējādā ziņā.

| (36) | Pirmkārt, saskaņā ar samērīguma prasībām atbalsta saņēmēja pienākums ir veikt ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās no saviem līdzekļiem vai ārējiem līdzekļiem tirgus cenās. No pieejamās informācijas izriet, ka ieguldītājs faktiski ir ieguldījis summu 0,5 miljonu DEM apmērā. Tā kā pārbaudes procesa laikā netika sniegtas sīkākas ziņas par izpirkumnomas nosacījumiem (2. tabulas 9. pasākums), Komisija nevarēja spriest par to, vai tas ir ieguldījums pēc tirgus nosacījumiem. Neraugoties uz to, spriežot par atbalsta saņēmēja paša ieguldījuma nozīmīgumu, novērtēto izpirkumnomu uzskatīja par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(36)

Pirmkārt, saskaņā ar samērīguma prasībām atbalsta saņēmēja pienākums ir veikt ievērojamu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās no saviem līdzekļiem vai ārējiem līdzekļiem tirgus cenās. No pieejamās informācijas izriet, ka ieguldītājs faktiski ir ieguldījis summu 0,5 miljonu DEM apmērā. Tā kā pārbaudes procesa laikā netika sniegtas sīkākas ziņas par izpirkumnomas nosacījumiem (2. tabulas 9. pasākums), Komisija nevarēja spriest par to, vai tas ir ieguldījums pēc tirgus nosacījumiem. Neraugoties uz to, spriežot par atbalsta saņēmēja paša ieguldījuma nozīmīgumu, novērtēto izpirkumnomu uzskatīja par nenozīmīgu.

| (37) | Turklāt citus ieguldījumus nevarēja uzskatīt par atbalsta saņēmēja ieguldījumiem. Tā kā, neraugoties uz informācijas pieprasījumu, netika sniegtas sīkākas ziņas par KFW aizdevumu (2. tabulas 7. pasākums), Komisija nevarēja spriest par to, vai tie ir ieguldījumi pēc tirgus nosacījumiem. Tāda pati argumentācija attiecās uz Nord LB aizdevumu (2. tabulas 8. pasākums). Naudas plūsmu (2. tabulas 10. pasākums) nevarēja uzskatīt par saņēmēja ieguldījumu. Naudas plūsmu lielākoties sedz iepriekšējie valsts atbalsti. Turklāt 1996. gadā, laikā, kad tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, tā vēl nebija segta un tādēļ tā bija nenoteikta. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt citus ieguldījumus nevarēja uzskatīt par atbalsta saņēmēja ieguldījumiem. Tā kā, neraugoties uz informācijas pieprasījumu, netika sniegtas sīkākas ziņas par KFW aizdevumu (2. tabulas 7. pasākums), Komisija nevarēja spriest par to, vai tie ir ieguldījumi pēc tirgus nosacījumiem. Tāda pati argumentācija attiecās uz Nord LB aizdevumu (2. tabulas 8. pasākums). Naudas plūsmu (2. tabulas 10. pasākums) nevarēja uzskatīt par saņēmēja ieguldījumu. Naudas plūsmu lielākoties sedz iepriekšējie valsts atbalsti. Turklāt 1996. gadā, laikā, kad tika izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, tā vēl nebija segta un tādēļ tā bija nenoteikta.

| (38) | Šo iemeslu dēļ šīs summas nevarēja uzskatīt par saņēmēja ieguldījumu, un līdz ar to tās nevarēja ņemt vērā, vērtējot atbalsta samērīgumu. Tādējādi pārstrukturēšanas izmaksu summa bija 16,49 miljoni DEM, kurā 9,707 miljoni DEM, respektīvi, 58,9 % nāca no publiskiem avotiem un 1,679 miljoni DEM, respektīvi, 10,2 % (vai, iespējams, ka pat tikai 0,5 miljoni DEM, respektīvi, 3 %) saņemti no ieguldītāja. Tā rezultātā Komisija nonāca pie secinājuma, ka saņēmēja ieguldījumu nevar uzskatīt par ievērojamu 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(38)

Šo iemeslu dēļ šīs summas nevarēja uzskatīt par saņēmēja ieguldījumu, un līdz ar to tās nevarēja ņemt vērā, vērtējot atbalsta samērīgumu. Tādējādi pārstrukturēšanas izmaksu summa bija 16,49 miljoni DEM, kurā 9,707 miljoni DEM, respektīvi, 58,9 % nāca no publiskiem avotiem un 1,679 miljoni DEM, respektīvi, 10,2 % (vai, iespējams, ka pat tikai 0,5 miljoni DEM, respektīvi, 3 %) saņemti no ieguldītāja. Tā rezultātā Komisija nonāca pie secinājuma, ka saņēmēja ieguldījumu nevar uzskatīt par ievērojamu 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē.

| (39) | Saskaņā ar jaunāko Vācijas iesniegto informāciju 2. tabulas 9. pasākums netika īstenots. Līdz ar to – pretēji tam, kas tika izklāstīts un konstatēts Lēmumā 2001/377/EK – šāda apmēra ieguldījums pārstrukturēšanā nav veikts. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar jaunāko Vācijas iesniegto informāciju 2. tabulas 9. pasākums netika īstenots. Līdz ar to – pretēji tam, kas tika izklāstīts un konstatēts Lēmumā 2001/377/EK – šāda apmēra ieguldījums pārstrukturēšanā nav veikts.

| (40) | Atbilstīgi jaunākajai informācijai 2. tabulas 7. un 8. pasākums, kuru apjoms ir EUR 2 428 636 (4,75 miljoni DEM), tika refinansēti no publiskiem avotiem un ietver procentu subsīdijas EUR 11 496 apmērā. Tādēļ šos ar valsts subsīdijām saistītos pasākumus nevar uzskatīt par privātiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(40)

Atbilstīgi jaunākajai informācijai 2. tabulas 7. un 8. pasākums, kuru apjoms ir EUR 2 428 636 (4,75 miljoni DEM), tika refinansēti no publiskiem avotiem un ietver procentu subsīdijas EUR 11 496 apmērā. Tādēļ šos ar valsts subsīdijām saistītos pasākumus nevar uzskatīt par privātiem ieguldījumiem.

| (41) | Tā rezultātā, ņemot vērā jaunākos datus, ir vēl spēcīgāks pamatojums neuzskatīt saņēmēja ieguldījumus par ievērojamiem 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Tā rezultātā, ņemot vērā jaunākos datus, ir vēl spēcīgāks pamatojums neuzskatīt saņēmēja ieguldījumus par ievērojamiem 1994. gada Pamatnostādņu nozīmē.

| (42) | No otras puses, no 1994. gada Pamatnostādņu noteikumiem par samērīgumu arī izriet, ka ieguldījumus drīkst veicināt ar atbalsta palīdzību tikai tiktāl, cik tie ir nepieciešami pārstrukturēšanai. Pretējā gadījumā atbalsts nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram. Savā lēmumā, ar kuru uzsāka procedūru, Komisija pauda šaubas, vai atbalsts bija ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram, jo uzņēmums tā pārstrukturēšanas laikā ieguva līdzdalību uzņēmumā Eisenguss Torgelow GmbH 20 % apmērā. Tā kā, neraugoties uz informācijas pieprasījumu, attiecībā uz šo līdzdalību nav sniegtas nekādas ziņas, Komisija nevar spriest par to, vai šī iegāde bija nepieciešama pārstrukturēšanai 1996. gadā. Tādēļ Komisija savā Lēmumā 2001/377/EK konstatēja, ka atbalsta nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram. Šis novērtējums ir jāapstiprina šā lēmuma kontekstā. |
| --- | --- |

(42)

No otras puses, no 1994. gada Pamatnostādņu noteikumiem par samērīgumu arī izriet, ka ieguldījumus drīkst veicināt ar atbalsta palīdzību tikai tiktāl, cik tie ir nepieciešami pārstrukturēšanai. Pretējā gadījumā atbalsts nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram. Savā lēmumā, ar kuru uzsāka procedūru, Komisija pauda šaubas, vai atbalsts bija ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram, jo uzņēmums tā pārstrukturēšanas laikā ieguva līdzdalību uzņēmumā Eisenguss Torgelow GmbH 20 % apmērā. Tā kā, neraugoties uz informācijas pieprasījumu, attiecībā uz šo līdzdalību nav sniegtas nekādas ziņas, Komisija nevar spriest par to, vai šī iegāde bija nepieciešama pārstrukturēšanai 1996. gadā. Tādēļ Komisija savā Lēmumā 2001/377/EK konstatēja, ka atbalsta nav ierobežots līdz vajadzīgajam minimālajam apmēram. Šis novērtējums ir jāapstiprina šā lēmuma kontekstā.

V.   NOSLĒGUMS

| (43) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka uzņēmumam NHW piešķirtais atbalsts, no vienas puses, neatbilst samērīguma kritērijam un, no otras puses, nebija saistīts ar realizējamu pārstrukturēšanas plānu, kas būtu ļāvis uzņēmumam pēc tā pārstrukturēšanas sekmīgi konkurēt, izmantojot tikai pašu līdzekļus. Tādēļ Komisija secina, ka atbalsts neatbilst 1994. gada Pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem un tādēļ nav saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka uzņēmumam NHW piešķirtais atbalsts, no vienas puses, neatbilst samērīguma kritērijam un, no otras puses, nebija saistīts ar realizējamu pārstrukturēšanas plānu, kas būtu ļāvis uzņēmumam pēc tā pārstrukturēšanas sekmīgi konkurēt, izmantojot tikai pašu līdzekļus. Tādēļ Komisija secina, ka atbalsts neatbilst 1994. gada Pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem un tādēļ nav saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 1 402 985 apmērā, ko Vācija riska kapitāla sabiedrības (Wagnisbeteiligungsgesellschaft) un reģionālās attīstības institūta (Landesförderinstitut) aizdevuma veidā ir piešķīrusi uzņēmumam Neue Harzer Werke GmbH, nav savienojams ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Vācija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no saņēmēja atprasītu 1. pantā minēto atbalstu, kas nelikumīgi nodots saņēmēja rīcībā.

2.   Atgūšanu veic tūlīt un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētām procedūrām, ciktāl tās pieļauj lēmuma tūlītēju un efektīvu izpildi. Atgūstamajā atbalstā ir iekļauti procenti no dienas, kad nelikumīgais atbalsts bija saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atmaksāšanas dienai. Procentus aprēķina uz standartlikmes pamata, ko izmanto, lai aprēķinātu reģionālajam atbalstam līdzvērtīgu dotāciju.

3. pants

Vācija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, lai panāktu atbilstību lēmumam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2003. gada 10. decembrī

Komisija vārdā —

Komisija loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 301, 21.10.2000., 16. lpp. un OV C 32, 5.2.2002., 9. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  OV L 134, 22.5.2002., 51. lpp.

3

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Gemeinschaftsaufgabe: Förderung der regionalen Wirtschaftsstruktur, 26. Rahmenplan (26. pamatplāns reģionālās ekonomiskās struktūras veicināšanai).

5

Gemeinschaftsaufgabe: Förderung der regionalen Wirtschaftsstruktur, 26. Rahmenplan

(6)  Investitionszulagengesetz (Likums par ieguldījumu subsīdijām).

6

Investitionszulagengesetz

(7)  Wagnisbeteiligungsgesellschaft (Riska kapitāla sabiedrība).

7

Wagnisbeteiligungsgesellschaft

(8)  Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt) (Pamatnostādnes par konsolidācijas līdzdalības veicināšanu mazos un vidējos uzņēmumos (Saksija-Anhalte)).

8

Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt)

(9)  Landesförderinstitut (Reģionālās attīstības institūts).

9

Landesförderinstitut

(10)  Konsolidierungsfond des Landes Sachsen-Anhalt (Saksijas-Anhaltes Konsolidācijas fonds).

10

Konsolidierungsfond des Landes Sachsen-Anhalt

(11)  Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (Federālā iestāde īpašiem ar apvienošanos saistītiem uzdevumiem).

11

Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben

(12)  OV C 368, 23.12.1994., 12. lpp.

12

(13)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

13

(14)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

14

(15)  Sk. 1994. gada Pamatnostādņu 3.2.3. punktu.

15

(16)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

16

(17)  Pamatnostādņu 3.2.4. punkts.

17

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 9. marts)

par Austrijā izmantotu atbalsta shēmu, kas attiecas uz dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksu 2002. un 2003. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 325)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/565/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 88. panta 2. punktu,

pamatojoties uz Eiropas ekonomiskās zonas līgumu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc visu ieinteresēto pušu uzaicināšanas izteikt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2002. gada 8. oktobrī Austrijas Republikas oficiālajā laikrakstā tika publicēts Likums 158./2002, kura 6. pants paredz izmaiņas 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likumā. |
| --- | --- |

(1)

2002. gada 8. oktobrī Austrijas Republikas oficiālajā laikrakstā tika publicēts Likums 158./2002, kura 6. pants paredz izmaiņas 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likumā.

| (2) | 2003. gada 30. aprīļa vēstulē Komisija informēja Austriju par savu lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienu līguma 88. panta 2. punktu uzsākt izmeklēšanas procesu minētajos līgumos paredzētās palīdzības dēļ. |
| --- | --- |

(2)

2003. gada 30. aprīļa vēstulē Komisija informēja Austriju par savu lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienu līguma 88. panta 2. punktu uzsākt izmeklēšanas procesu minētajos līgumos paredzētās palīdzības dēļ.

| (3) | 2003. gada 20. augustā Austrijas Republikas oficiālajā laikrakstā tika publicēts Likums 71/2003, kura 54. panta 6. punktā 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likums 158/2002 likuma redakcijā tika pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada 20. augustā Austrijas Republikas oficiālajā laikrakstā tika publicēts Likums 71/2003, kura 54. panta 6. punktā 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likums 158/2002 likuma redakcijā tika pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim.

| (4) | Komisijas lēmums par izmeklēšanas procesa uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Par minēto atbalstu Komisija uzaicināja izteikties visas iesaistītās puses. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par izmeklēšanas procesa uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Par minēto atbalstu Komisija uzaicināja izteikties visas iesaistītās puses.

| (5) | Austrija par izmeklēšanas procesa uzsākšanu izteicās savā 2003. gada 4. jūlija vēstulē, kuru Komisija reģistrēja tajā pašā dienā (A/34759). |
| --- | --- |

(5)

Austrija par izmeklēšanas procesa uzsākšanu izteicās savā 2003. gada 4. jūlija vēstulē, kuru Komisija reģistrēja tajā pašā dienā (A/34759).

| (6) | 2003. gada 12. augustā Komisija saņēma Austrijas Rūpniecības apvienības viedokli, 2003. gada 18. augustā – uzņēmuma “Stahl- und Walzwerk Marienhütte GmbH” viedokli un 2003. gada 14. augustā – uzņēmuma “Jungbunzlauer Ges.m.b.H” viedokli. Austrijas Valsts darba kamera savu viedokli atsauca 2003. gada 21. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

2003. gada 12. augustā Komisija saņēma Austrijas Rūpniecības apvienības viedokli, 2003. gada 18. augustā – uzņēmuma “Stahl- und Walzwerk Marienhütte GmbH” viedokli un 2003. gada 14. augustā – uzņēmuma “Jungbunzlauer Ges.m.b.H” viedokli. Austrijas Valsts darba kamera savu viedokli atsauca 2003. gada 21. novembra vēstulē.

| (7) | Visi viedokļi tika saņemti paredzētajā termiņā (3). Komisija šos viedokļus nosūtīja tālāk Austrijai, taču tā tos nav komentējusi. |
| --- | --- |

(7)

Visi viedokļi tika saņemti paredzētajā termiņā (3). Komisija šos viedokļus nosūtīja tālāk Austrijai, taču tā tos nav komentējusi.

| (8) | 2003. gada 5. decembra vēstulē, kuru Komisija reģistrēja 2003. gada 8. decembrī (A/38575), Austrija sniedza papildu informāciju par enerģijas nodokļa atmaksāšanas procesu 2002. un 2003. gadā. |
| --- | --- |

(8)

2003. gada 5. decembra vēstulē, kuru Komisija reģistrēja 2003. gada 8. decembrī (A/38575), Austrija sniedza papildu informāciju par enerģijas nodokļa atmaksāšanas procesu 2002. un 2003. gadā.

II.   DETALIZĒTS PALĪDZĪBAS APRAKSTS

| (9) | Saskaņā ar Elektroenerģijas nodokļa likumu (Elektrizitätsabgabegetsetz) un Dabas gāzes nodokļa likumu (Erdgasabgabegetsetz), kas abi izdoti 1996. gada 1. jūnijā, tiek noteikts elektroenerģijas un dabas gāzes nodoklis elektroenerģijas un dabasgāzes piegādēm, izņemot piegādes elektroenerģijas un dabasgāzes uzņēmumiem, un citiem piegāžu starpniekiem, elektroenerģijas un dabasgāzes patēriņam elektroenerģijas un dabasgāzes uzņēmumos, kā arī pašu saražotajai vai nodokļu zonā piegādātajai elektroenerģijai un dabasgāzei. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Elektroenerģijas nodokļa likumu (Elektrizitätsabgabegetsetz) un Dabas gāzes nodokļa likumu (Erdgasabgabegetsetz), kas abi izdoti 1996. gada 1. jūnijā, tiek noteikts elektroenerģijas un dabas gāzes nodoklis elektroenerģijas un dabasgāzes piegādēm, izņemot piegādes elektroenerģijas un dabasgāzes uzņēmumiem, un citiem piegāžu starpniekiem, elektroenerģijas un dabasgāzes patēriņam elektroenerģijas un dabasgāzes uzņēmumos, kā arī pašu saražotajai vai nodokļu zonā piegādātajai elektroenerģijai un dabasgāzei.

| (10) | Nodokļa maksātājs ir elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādātājs. Enerģijas piegāžu saņēmējs atlīdzina nodokļa maksātājam aprēķināto nodokli. Piegādes uzņēmums, vēlākais, gada beigās, dokumentāri apliecina katram piegāžu saņēmējam aprēķināto nodokļa summu. |
| --- | --- |

(10)

Nodokļa maksātājs ir elektroenerģijas vai dabasgāzes piegādātājs. Enerģijas piegāžu saņēmējs atlīdzina nodokļa maksātājam aprēķināto nodokli. Piegādes uzņēmums, vēlākais, gada beigās, dokumentāri apliecina katram piegāžu saņēmējam aprēķināto nodokļa summu.

| (11) | Elektroenerģijas nodoklis izmeklēšanai pakļautajā periodā ir 0,015 EUR/kWh. Dabas gāzes nodoklis ir 0,0436 EUR par m3. |
| --- | --- |

(11)

Elektroenerģijas nodoklis izmeklēšanai pakļautajā periodā ir 0,015 EUR/kWh. Dabas gāzes nodoklis ir 0,0436 EUR par m3.

| (12) | Pēc Eiropas Kopienu tiesas sprieduma lietā C-143/99 (turpmāk saukta “Adrijas-Vīnes spriedums”), provizoriskās izskatīšanas ietvaros (4) Austrija mainīja 1996. gada Enerģijas nodokļa atlīdzināšanas likumu ar 158/2002 likumu, kura 6. pantā ir paredzēts, ka, sākot ar 2002. gada 1. janvāri, tiesības uz enerģijas nodokļa atlīdzināšanu par elektroenerģiju un dabas gāzi ir visiem uzņēmumiem, ja šie nodokļi kopumā pārsniedz 0,35 % no neto produkcijas vērtības. Neto produkcijas vērtība tiek definēta kā summas starpība starp uzņēmuma apgrozījumiem 1994. gada Apgrozījuma Likuma 1§ 1. apakšpunkta 1. un 2. punkta izpratnē un apgrozījumiem 1994. gada Apgrozījuma Likuma 1§ 1. apakšpunkta 1. un 2. punkta izpratnē. 1994. gada Apgrozījuma Likumā šādi apgrozījumi tiek definēti kā piegādes un citi pakalpojumi, kurus uzņēmums pret atlīdzību veic iekšzemē. Likums ietver pašpatēriņu, bet izslēdz importu. Pirmie 363 euro netiek atlīdzināti. |
| --- | --- |

(12)

Pēc Eiropas Kopienu tiesas sprieduma lietā C-143/99 (turpmāk saukta “Adrijas-Vīnes spriedums”), provizoriskās izskatīšanas ietvaros (4) Austrija mainīja 1996. gada Enerģijas nodokļa atlīdzināšanas likumu ar 158/2002 likumu, kura 6. pantā ir paredzēts, ka, sākot ar 2002. gada 1. janvāri, tiesības uz enerģijas nodokļa atlīdzināšanu par elektroenerģiju un dabas gāzi ir visiem uzņēmumiem, ja šie nodokļi kopumā pārsniedz 0,35 % no neto produkcijas vērtības. Neto produkcijas vērtība tiek definēta kā summas starpība starp uzņēmuma apgrozījumiem 1994. gada Apgrozījuma Likuma 1§ 1. apakšpunkta 1. un 2. punkta izpratnē un apgrozījumiem 1994. gada Apgrozījuma Likuma 1§ 1. apakšpunkta 1. un 2. punkta izpratnē. 1994. gada Apgrozījuma Likumā šādi apgrozījumi tiek definēti kā piegādes un citi pakalpojumi, kurus uzņēmums pret atlīdzību veic iekšzemē. Likums ietver pašpatēriņu, bet izslēdz importu. Pirmie 363 euro netiek atlīdzināti.

| (13) | Nodokļa atmaksāšana ir spēkā laika posmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(13)

Nodokļa atmaksāšana ir spēkā laika posmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim.

| (14) | Atmaksāto nodokļu kopsumma sastāda 330 miljonus euro gadā. |
| --- | --- |

(14)

Atmaksāto nodokļu kopsumma sastāda 330 miljonus euro gadā.

| (15) | Komisija uzsāka izmeklēšanu, jo bija radušās šaubas par to, ka šai palīdzības piemīt palīdzības raksturs, un šīs iespējamās palīdzības savienojamību. Pēc komisijas uzskatiem nodokļa atmaksāšanas sistēma de facto atbalstīja energoietilpīgus uzņēmumus un līdz ar to bija selektīva. Komisija apšaubīja arī to, vai iespējamais atbalsts ir savienojams ar Kopienas politiku vides atbalstam (5). |
| --- | --- |

(15)

Komisija uzsāka izmeklēšanu, jo bija radušās šaubas par to, ka šai palīdzības piemīt palīdzības raksturs, un šīs iespējamās palīdzības savienojamību. Pēc komisijas uzskatiem nodokļa atmaksāšanas sistēma de facto atbalstīja energoietilpīgus uzņēmumus un līdz ar to bija selektīva. Komisija apšaubīja arī to, vai iespējamais atbalsts ir savienojams ar Kopienas politiku vides atbalstam (5).

III.   IESAISTĪTO PUŠU VIEDOKĻI

| (16) | Pēc Austrijas Rūpniecības apvienības uzskatiem šis pasākums nav selektīvs, un līdz ar to tas nav arī uzskatāms par valsts atbalstu. Austrija esot īstenojusi Adrijas-Vīnes tiesas spriedumu, saskaņā ar kuru nacionāla mēroga pasākumi, kas paredz elektroenerģijas un dabas gāzes nodokļa atlīdzināšanu, nav uzskatāmi par valsts atbalstu, “ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida”. Austrijas Konstitucionālā tiesa savā pamatojuma tekstā Eiropas Kopienas tiesai attiecībā uz otro iesniegto jautājumu savu viedokli formulējusi tā, ka Austrija varētu nonākt situācijā, kad enerģijas nodokļa atmaksāšana tiek attiecināta uz visiem uzņēmumiem. EK tiesa esot pilnībā apzinājusies atmaksāšanas likuma funkciju un noteikti ņēmusi vērā iespējamās tiesiskās sekas Austrijā. Tādēļ būtisks esot tikai jautājums, “vai attiecībā uz atbalstu notiek šķirošana.” |
| --- | --- |

(16)

Pēc Austrijas Rūpniecības apvienības uzskatiem šis pasākums nav selektīvs, un līdz ar to tas nav arī uzskatāms par valsts atbalstu. Austrija esot īstenojusi Adrijas-Vīnes tiesas spriedumu, saskaņā ar kuru nacionāla mēroga pasākumi, kas paredz elektroenerģijas un dabas gāzes nodokļa atlīdzināšanu, nav uzskatāmi par valsts atbalstu, “ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida”. Austrijas Konstitucionālā tiesa savā pamatojuma tekstā Eiropas Kopienas tiesai attiecībā uz otro iesniegto jautājumu savu viedokli formulējusi tā, ka Austrija varētu nonākt situācijā, kad enerģijas nodokļa atmaksāšana tiek attiecināta uz visiem uzņēmumiem. EK tiesa esot pilnībā apzinājusies atmaksāšanas likuma funkciju un noteikti ņēmusi vērā iespējamās tiesiskās sekas Austrijā. Tādēļ būtisks esot tikai jautājums, “vai attiecībā uz atbalstu notiek šķirošana.”

| (17) | Austrijas Rūpniecības apvienības uzskata, ka minētais pasākums de facto nav selektīvs. Atbalstīto uzņēmumu skaits varētu būt robežās no 2 500 līdz 3 000, kas pārstāv visas tautsaimniecības nozares un visu lielumu uzņēmumus. |
| --- | --- |

(17)

Austrijas Rūpniecības apvienības uzskata, ka minētais pasākums de facto nav selektīvs. Atbalstīto uzņēmumu skaits varētu būt robežās no 2 500 līdz 3 000, kas pārstāv visas tautsaimniecības nozares un visu lielumu uzņēmumus.

| (18) | Bez tam pasākums nav vērsts vienīgi uz uzņēmumiem ar lielu enerģijas patēriņu. Nodokļa atmaksāšana tiek aprēķināta, pamatojoties uz neto produkcijas vērtību. Šī vērtība esot atkarīga no konkrētā uzņēmuma ekonomiskās situācijas. Zaudējumi vai lielas investīcijas noved pie mazākas neto produkcijas vērtības. Šādos gadījumos arī uzņēmumi ar mazāku enerģijas patēriņu saņemtu enerģijas nodokļa atmaksu. Raugoties garākā laika periodā, atbalstīto uzņēmumu loks ne vienmēr ir bijis viens un tas pats. |
| --- | --- |

(18)

Bez tam pasākums nav vērsts vienīgi uz uzņēmumiem ar lielu enerģijas patēriņu. Nodokļa atmaksāšana tiek aprēķināta, pamatojoties uz neto produkcijas vērtību. Šī vērtība esot atkarīga no konkrētā uzņēmuma ekonomiskās situācijas. Zaudējumi vai lielas investīcijas noved pie mazākas neto produkcijas vērtības. Šādos gadījumos arī uzņēmumi ar mazāku enerģijas patēriņu saņemtu enerģijas nodokļa atmaksu. Raugoties garākā laika periodā, atbalstīto uzņēmumu loks ne vienmēr ir bijis viens un tas pats.

| (19) | Austrijas Rūpniecības apvienības uzskata, ka Komisijas minētie salīdzinājumi ar citiem gadījumiem nav pareizi, jo tajos pēc likuma teksta pasākums nav selektīvs, tomēr de facto ir bijis selektīvs. Aprakstītajos gadījumos mērķis ir bijis atbalstīt lielus rūpniecības uzņēmumus, daļēji pat kādu konkrētu uzņēmumu. Turpretim Austrijas pasākums neierobežojot atbalstāmo uzņēmumu loku ne pēc uzņēmuma lieluma, ne darbības jomas, ne darbības veida un investīciju summas. |
| --- | --- |

(19)

Austrijas Rūpniecības apvienības uzskata, ka Komisijas minētie salīdzinājumi ar citiem gadījumiem nav pareizi, jo tajos pēc likuma teksta pasākums nav selektīvs, tomēr de facto ir bijis selektīvs. Aprakstītajos gadījumos mērķis ir bijis atbalstīt lielus rūpniecības uzņēmumus, daļēji pat kādu konkrētu uzņēmumu. Turpretim Austrijas pasākums neierobežojot atbalstāmo uzņēmumu loku ne pēc uzņēmuma lieluma, ne darbības jomas, ne darbības veida un investīciju summas.

| (20) | Attiecībā uz savienojamību, Austrijas Rūpniecības apvienība konstatē, ka minimālo likmju ievērošana, kā to nosaka Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (6) (turpmāk saukta: “Enerģijas nodokļu direktīva”), ir uzskatāma par būtisku nodokļa sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz savienojamību, Austrijas Rūpniecības apvienība konstatē, ka minimālo likmju ievērošana, kā to nosaka Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (6) (turpmāk saukta: “Enerģijas nodokļu direktīva”), ir uzskatāma par būtisku nodokļa sastāvdaļu.

| (21) | “Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H” apraksta nodokļa uzlikšanas enerģijai ekonomisko kontekstu, it īpaši attiecībā uz tērauda ražošanu, un dara zināmu, ka, pielietojot Austrijas parastās nodokļu likmes energoietilpīgiem uzņēmumiem, sekas būtu tūlītēja ražošanas pārtraukšana Austrijā. |
| --- | --- |

(21)

“Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H” apraksta nodokļa uzlikšanas enerģijai ekonomisko kontekstu, it īpaši attiecībā uz tērauda ražošanu, un dara zināmu, ka, pielietojot Austrijas parastās nodokļu likmes energoietilpīgiem uzņēmumiem, sekas būtu tūlītēja ražošanas pārtraukšana Austrijā.

| (22) | Koriģējošais mehānisms attiecībā uz energoietilpīgiem uzņēmumiem nerada negatīvu iespaidu uz enerģijas nodokļa sistēmas vadības efektivitāti. Enerģijas izmaksas jau pašas par sevi ir pietiekami liels stimuls iespējamu aizvietojošu pasākumu veikšanai, un enerģijas nodoklis nerada nekādu papildu efektu. Tas jāņem vērā, ja tiek pārbaudīts, vai minēto pasākumu var attaisnot ar nodokļu sistēmas dabu. |
| --- | --- |

(22)

Koriģējošais mehānisms attiecībā uz energoietilpīgiem uzņēmumiem nerada negatīvu iespaidu uz enerģijas nodokļa sistēmas vadības efektivitāti. Enerģijas izmaksas jau pašas par sevi ir pietiekami liels stimuls iespējamu aizvietojošu pasākumu veikšanai, un enerģijas nodoklis nerada nekādu papildu efektu. Tas jāņem vērā, ja tiek pārbaudīts, vai minēto pasākumu var attaisnot ar nodokļu sistēmas dabu.

| (23) | Arī Lietā C-143/99 Eiropas Kopienas tiesa acīmredzot vēlējusies izteikties par energoietilpīgu uzņēmumu un pārējo uzņēmumu šķirošanu. Pretējā gadījumā tā nebūtu atbildējusi uz Austrijas Konstitucionālās tiesas otro iesniegto jautājumu, jo šis jautājums neesot svarīgs lēmuma pieņemšanai Austrijas tiesā izskatāmajā gadījumā. |
| --- | --- |

(23)

Arī Lietā C-143/99 Eiropas Kopienas tiesa acīmredzot vēlējusies izteikties par energoietilpīgu uzņēmumu un pārējo uzņēmumu šķirošanu. Pretējā gadījumā tā nebūtu atbildējusi uz Austrijas Konstitucionālās tiesas otro iesniegto jautājumu, jo šis jautājums neesot svarīgs lēmuma pieņemšanai Austrijas tiesā izskatāmajā gadījumā.

| (24) | Pat tādā gadījumā, ja šis pasākums tiek klasificēts kā valsts palīdzība, Komisijai esot jārespektē to uzņēmumu pamatotās cerības, uz kuriem šis pasākums attiecas. Šie uzņēmumi varētu balstīties arī uz likumu, kas Austrijā ir izdots nepārprotami tāpēc, lai izpildītu Adrijas-Vīnes spriedumu. No uzņēmuma nevar prasīt, lai tas ar Eiropas tiesību jautājumiem nodarbotos dziļāk par bona fide likumdevēju. Turklāt EK Tiesa kā Eiropas institūcija, atbildot uz Austrijas Konstitucionālās tiesas otro iesniegto jautājumu, ir radījusi pamatotas cerības. |
| --- | --- |

(24)

Pat tādā gadījumā, ja šis pasākums tiek klasificēts kā valsts palīdzība, Komisijai esot jārespektē to uzņēmumu pamatotās cerības, uz kuriem šis pasākums attiecas. Šie uzņēmumi varētu balstīties arī uz likumu, kas Austrijā ir izdots nepārprotami tāpēc, lai izpildītu Adrijas-Vīnes spriedumu. No uzņēmuma nevar prasīt, lai tas ar Eiropas tiesību jautājumiem nodarbotos dziļāk par bona fide likumdevēju. Turklāt EK Tiesa kā Eiropas institūcija, atbildot uz Austrijas Konstitucionālās tiesas otro iesniegto jautājumu, ir radījusi pamatotas cerības.

| (25) | “Jungbunzlauer GmbH” savā viedoklī pauž to, ka enerģijas nodokļa atmaksāšana nav uzskatāma par palīdzību valsts tiešu naudas izmaksu izpratnē. Enerģijas nodokļa ekonomiskajai nastai vajadzētu noslogot enerģijas gala patērētāju. Lai to panāktu, likumdevējam ir vairākas iespējas. Lai vienkāršotu pārvaldes mehānismu, nodoklis tiek uzlikts enerģijas piegādātājam. Uzņēmumi piegādātājam samaksā nodokli kopā ar enerģijas nodokli, un pēc tam valsts tiem atlīdzina pārmaksu. Pamatojoties uz šādu struktūru, enerģijas nodokļa atmaksāšanas likums ir izstrādāts atmaksas veidā. Likumdevējs varētu izvēlēties arī variantu, kad enerģijas nodoklis tiek iekasēts no gala patērētāja. Šādā gadījumā atmaksāšana nebūtu nepieciešama. |
| --- | --- |

(25)

“Jungbunzlauer GmbH” savā viedoklī pauž to, ka enerģijas nodokļa atmaksāšana nav uzskatāma par palīdzību valsts tiešu naudas izmaksu izpratnē. Enerģijas nodokļa ekonomiskajai nastai vajadzētu noslogot enerģijas gala patērētāju. Lai to panāktu, likumdevējam ir vairākas iespējas. Lai vienkāršotu pārvaldes mehānismu, nodoklis tiek uzlikts enerģijas piegādātājam. Uzņēmumi piegādātājam samaksā nodokli kopā ar enerģijas nodokli, un pēc tam valsts tiem atlīdzina pārmaksu. Pamatojoties uz šādu struktūru, enerģijas nodokļa atmaksāšanas likums ir izstrādāts atmaksas veidā. Likumdevējs varētu izvēlēties arī variantu, kad enerģijas nodoklis tiek iekasēts no gala patērētāja. Šādā gadījumā atmaksāšana nebūtu nepieciešama.

| (26) | Nacionālas valsts likumdevējam ir pilnas tiesības ierobežot nodokļu slogu. Ar kritēriju 0,35 % no neto produkcijas vērtības noteiktā augšējā robeža palīdzības tiesisko aspektu vidū nav svarīga, bet tā nosaka enerģijas nodokli rūpnieciskā jomā 0,35 % no neto produkcijas vērtības. Tas pats attiecas arī uz paredzēto ar nodokļiem apliekamo minimālo summu. |
| --- | --- |

(26)

Nacionālas valsts likumdevējam ir pilnas tiesības ierobežot nodokļu slogu. Ar kritēriju 0,35 % no neto produkcijas vērtības noteiktā augšējā robeža palīdzības tiesisko aspektu vidū nav svarīga, bet tā nosaka enerģijas nodokli rūpnieciskā jomā 0,35 % no neto produkcijas vērtības. Tas pats attiecas arī uz paredzēto ar nodokļiem apliekamo minimālo summu.

| (27) | Eiropas Kopienas tiesa savā Adrijas-Vīnes spriedumā ir lēmusi par Austrijas pasākumu visā tā kopumā. Ja EK tiesas nolūks nebūtu bijis tāds, tad EKT vispirms būtu jautājusi, vai enerģijas nodokļa atmaksa per se ir selektīva, un pēc tam būtu centusies noskaidrot, vai pakalpojumu uzņēmumu neiekļaušana izraisa enerģijas nodokļa atmaksas selektivitāti. Tālāk sprieduma 36. punktā tiek noskaidrots, ka Austrijas veiktais pasākums, kas Eiropas Kopienas tiesai pilnībā bija zināms, nav uzskatāms par valsts palīdzību. |
| --- | --- |

(27)

Eiropas Kopienas tiesa savā Adrijas-Vīnes spriedumā ir lēmusi par Austrijas pasākumu visā tā kopumā. Ja EK tiesas nolūks nebūtu bijis tāds, tad EKT vispirms būtu jautājusi, vai enerģijas nodokļa atmaksa per se ir selektīva, un pēc tam būtu centusies noskaidrot, vai pakalpojumu uzņēmumu neiekļaušana izraisa enerģijas nodokļa atmaksas selektivitāti. Tālāk sprieduma 36. punktā tiek noskaidrots, ka Austrijas veiktais pasākums, kas Eiropas Kopienas tiesai pilnībā bija zināms, nav uzskatāms par valsts palīdzību.

| (28) | Pasākums nav selektīvs, tas ir vispārējs ekonomisks pasākums. Arī lietas C-143/99 ģenerāladvokāts esot bijis tādās pašās domās. |
| --- | --- |

(28)

Pasākums nav selektīvs, tas ir vispārējs ekonomisks pasākums. Arī lietas C-143/99 ģenerāladvokāts esot bijis tādās pašās domās.

| (29) | Minētais pasākums nekropļojot konkurenci un neatstājot negatīvu ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(29)

Minētais pasākums nekropļojot konkurenci un neatstājot negatīvu ietekmi uz tirdzniecību.

| (30) | Līdzīgi pasākumi esot arī citās dalībvalstīs. Turklāt Direktīva par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem paredz arī nodokļu samazinājumus un atmaksas uzņēmumiem, lai pasargātu investīcijas un darba vietas. |
| --- | --- |

(30)

Līdzīgi pasākumi esot arī citās dalībvalstīs. Turklāt Direktīva par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem paredz arī nodokļu samazinājumus un atmaksas uzņēmumiem, lai pasargātu investīcijas un darba vietas.

IV.   AUSTRIJAS VIEDOKLIS

| (31) | 2003. gada 4. jūlija vēstulē, kuru Komisija saņēma 2003. gada 4. jūlijā, Austrija apstiprināja savu uzskatu, ka enerģijas nodokļa atmaksa ir vispārējs pasākums. Arī Austrijas Konstitucionālā tiesa ar savu otro izvirzīto jautājumu ir izteikusi attieksmi, t.i., ja sākotnējais pasākums tiktu atzīts par valsts palīdzību, Konstitucionālā tiesa varētu atcelt ierobežojumu, kas paredz nodokļa atmaksu uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces. Austrijas Konstitucionālā tiesa arī vēlējās noskaidrot, vai ierobežojumu atcelšanas gadījumā izveidotos vai arī tiktu paplašināta prettiesiska valsts palīdzība. Eiropas Kopienas tiesa to esot pilnībā apzinājusies, jo Vateleta (Wathelet) kunga sastādītajā ziņojumā teikts, ka Konstitucionālā tiesa pamatojas uz to, ka ierobežojumu atcelšanas gadījumā ..., attiecināšana uz visiem uzņēmumiem ir pieļaujama tikai tādā gadījumā, ja tas nav jauns palīdzības veids, par kuru iepriekš būtu jāziņo. Citādi otrais iesniegtais jautājums būtu bijis tīri teorētisks, un Eiropas Kopienas tiesai tas būtu bijis jānoraida. |
| --- | --- |

(31)

2003. gada 4. jūlija vēstulē, kuru Komisija saņēma 2003. gada 4. jūlijā, Austrija apstiprināja savu uzskatu, ka enerģijas nodokļa atmaksa ir vispārējs pasākums. Arī Austrijas Konstitucionālā tiesa ar savu otro izvirzīto jautājumu ir izteikusi attieksmi, t.i., ja sākotnējais pasākums tiktu atzīts par valsts palīdzību, Konstitucionālā tiesa varētu atcelt ierobežojumu, kas paredz nodokļa atmaksu uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces. Austrijas Konstitucionālā tiesa arī vēlējās noskaidrot, vai ierobežojumu atcelšanas gadījumā izveidotos vai arī tiktu paplašināta prettiesiska valsts palīdzība. Eiropas Kopienas tiesa to esot pilnībā apzinājusies, jo Vateleta (Wathelet) kunga sastādītajā ziņojumā teikts, ka Konstitucionālā tiesa pamatojas uz to, ka ierobežojumu atcelšanas gadījumā ..., attiecināšana uz visiem uzņēmumiem ir pieļaujama tikai tādā gadījumā, ja tas nav jauns palīdzības veids, par kuru iepriekš būtu jāziņo. Citādi otrais iesniegtais jautājums būtu bijis tīri teorētisks, un Eiropas Kopienas tiesai tas būtu bijis jānoraida.

| (32) | Tātad Austrijas Konstitucionālā tiesa ir atcēlusi tikai sākotnējo atmaksas saņēmēju loka ierobežojumu, nevis visu Enerģijas nodokļa atmaksas likumu. |
| --- | --- |

(32)

Tātad Austrijas Konstitucionālā tiesa ir atcēlusi tikai sākotnējo atmaksas saņēmēju loka ierobežojumu, nevis visu Enerģijas nodokļa atmaksas likumu.

| (33) | Ņemot vērā teikto, arguments, ka Eiropas Kopienas tiesa nav bijusi informēta par Austrijas ieviestā pasākuma struktūru vai ir bijusi informēta nepareizi, nav pamatots. Gluži otrādi, EK tiesa sprieduma 7. punktā Austrijas sistēmu ir aprakstījusi pareizi un 36. punktā ir atbildējusi uz otro jautājumu, ka “nacionālie pasākumi, tādi kā šie, nav valsts palīdzība”. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā teikto, arguments, ka Eiropas Kopienas tiesa nav bijusi informēta par Austrijas ieviestā pasākuma struktūru vai ir bijusi informēta nepareizi, nav pamatots. Gluži otrādi, EK tiesa sprieduma 7. punktā Austrijas sistēmu ir aprakstījusi pareizi un 36. punktā ir atbildējusi uz otro jautājumu, ka “nacionālie pasākumi, tādi kā šie, nav valsts palīdzība”.

| (34) | 2003. gada 5. decembra vēstulē Austrija paziņoja Komisijai, ka Finanšu ministrija ir iesniegusi priekšlikumu Austrijas parlamentam izmainīt Elektroenerģijas un dabas gāzes nodokļa atmaksas likumu ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz abām tiesīgajām grupām, kas pretendē uz atmaksu. |
| --- | --- |

(34)

2003. gada 5. decembra vēstulē Austrija paziņoja Komisijai, ka Finanšu ministrija ir iesniegusi priekšlikumu Austrijas parlamentam izmainīt Elektroenerģijas un dabas gāzes nodokļa atmaksas likumu ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz abām tiesīgajām grupām, kas pretendē uz atmaksu.

| (35) | Uzņēmumi, uz kuriem līdz 2001. gada 31. decembrim Enerģijas nodokļa atmaksas likums netika attiecināts, iegūs tiesības uz 100 % nodokļu atmaksu par nodokļiem, kas pārsniedz 0,35 % neto produkcijas vērtību 2002. gadā. 2003. gadā šie uzņēmumi maksās 20 % no nacionālajām dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa likmēm. Šis minimālais nodoklis ņem vērā minimālās nodokļa likmes “Enerģijas nodokļu direktīvā”, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Saskaņā ar Direktīvu minimālā nodokļa summa attiecībā pret nacionālo nodokli ir aptuveni 3,3 % elektrībai un aptuveni 14 % dabas gāzei. |
| --- | --- |

(35)

Uzņēmumi, uz kuriem līdz 2001. gada 31. decembrim Enerģijas nodokļa atmaksas likums netika attiecināts, iegūs tiesības uz 100 % nodokļu atmaksu par nodokļiem, kas pārsniedz 0,35 % neto produkcijas vērtību 2002. gadā. 2003. gadā šie uzņēmumi maksās 20 % no nacionālajām dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa likmēm. Šis minimālais nodoklis ņem vērā minimālās nodokļa likmes “Enerģijas nodokļu direktīvā”, kas stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Saskaņā ar Direktīvu minimālā nodokļa summa attiecībā pret nacionālo nodokli ir aptuveni 3,3 % elektrībai un aptuveni 14 % dabas gāzei.

| (36) | Uzņēmumi, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās pirms 2001. gada 31. decembra, 2002. un 2003. gadā par dabas gāzi un elektrību maksā 120 % no minimālās nodokļu summas, kā tas noteikts Enerģijas nodokļu direktīvas 1. pielikuma C tabulā (“120 % noteikums”). Dabas gāzes un elektroenerģijas aplikšana ar 120 % no minimālās nodokļa summas statistiski un caurmērā atbilst Enerģijas nodokļu direktīvā noteiktajai uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem, ieskaitot nodokļa uzlikšanu elektroenerģijai, dabas gāzei un oglēm. 120 % noteikuma izpildes rezultātā pašreizējais neto iekasēto nodokļu apjoms palielināsies par aptuveni 10 līdz 15 %. Papildu nodokļu slogs nav pārāk liels, jo lielākā daļa uzņēmumu, uz kuriem tas attiecas, saskaņā ar patlaban spēkā esošajiem noteikumiem maksā ievērojami vairāk par 120 %. Tomēr uzņēmumi, kuriem 120 % noteikuma rezultātā nodokļu slogs palielināsies, vidēji maksās aptuveni par 50 % vairāk nekā līdz šim, bet daži vēl daudz vairāk. |
| --- | --- |

(36)

Uzņēmumi, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās pirms 2001. gada 31. decembra, 2002. un 2003. gadā par dabas gāzi un elektrību maksā 120 % no minimālās nodokļu summas, kā tas noteikts Enerģijas nodokļu direktīvas 1. pielikuma C tabulā (“120 % noteikums”). Dabas gāzes un elektroenerģijas aplikšana ar 120 % no minimālās nodokļa summas statistiski un caurmērā atbilst Enerģijas nodokļu direktīvā noteiktajai uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem, ieskaitot nodokļa uzlikšanu elektroenerģijai, dabas gāzei un oglēm. 120 % noteikuma izpildes rezultātā pašreizējais neto iekasēto nodokļu apjoms palielināsies par aptuveni 10 līdz 15 %. Papildu nodokļu slogs nav pārāk liels, jo lielākā daļa uzņēmumu, uz kuriem tas attiecas, saskaņā ar patlaban spēkā esošajiem noteikumiem maksā ievērojami vairāk par 120 %. Tomēr uzņēmumi, kuriem 120 % noteikuma rezultātā nodokļu slogs palielināsies, vidēji maksās aptuveni par 50 % vairāk nekā līdz šim, bet daži vēl daudz vairāk.

| (37) | Austrija Komisijai paziņoja, ka visi tekošie maksājumi tūlīt pēc oficiāla izmeklēšanas procesa uzsākšanas ir pārtraukti. Tomēr Austrija nevarēja uzrādīt konkrētus datus ne par uzņēmumu skaitu, kuriem nāksies atmaksāt jau daļēji atlīdzināto nodokli, ne par attiecīgajām summām. Austrija apstiprināja, ka uz visām atmaksājamajām summām tiks attiecinātas spēkā esošās ES references nodokļu likmes. |
| --- | --- |

(37)

Austrija Komisijai paziņoja, ka visi tekošie maksājumi tūlīt pēc oficiāla izmeklēšanas procesa uzsākšanas ir pārtraukti. Tomēr Austrija nevarēja uzrādīt konkrētus datus ne par uzņēmumu skaitu, kuriem nāksies atmaksāt jau daļēji atlīdzināto nodokli, ne par attiecīgajām summām. Austrija apstiprināja, ka uz visām atmaksājamajām summām tiks attiecinātas spēkā esošās ES references nodokļu likmes.

V.   PALĪDZĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| (38) | Kaut arī uzsāktā izmeklēšana attiecas uz 2002. gadā pielietotajām 158/2002 Likuma normām, Komisija uzskata, ka ir pamatoti veikt pārbaudi arī par 2003. gadu, nepieņemot atsevišķu lēmumu par oficiālās izmeklēšanas laika posma paplašināšanu. Komisija konstatē, ka 71/2003 Likums pilnība atstāj neizmainītas ar 158/2002 Likumu ieviestās normas. Līdz ar to 2002. un 2003. gada spēkā esošie noteikumi ir identiski. Tādēļ Komisija uzskata, ka iesaistītajam pusēm ir bijusi iespēja izteikties par visiem noteikumu novērtēšanai svarīgajiem aspektiem. |
| --- | --- |

(38)

Kaut arī uzsāktā izmeklēšana attiecas uz 2002. gadā pielietotajām 158/2002 Likuma normām, Komisija uzskata, ka ir pamatoti veikt pārbaudi arī par 2003. gadu, nepieņemot atsevišķu lēmumu par oficiālās izmeklēšanas laika posma paplašināšanu. Komisija konstatē, ka 71/2003 Likums pilnība atstāj neizmainītas ar 158/2002 Likumu ieviestās normas. Līdz ar to 2002. un 2003. gada spēkā esošie noteikumi ir identiski. Tādēļ Komisija uzskata, ka iesaistītajam pusēm ir bijusi iespēja izteikties par visiem noteikumu novērtēšanai svarīgajiem aspektiem.

| (39) | Pēc Komisijas lēmuma par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu Austrija noteica laika perioda pagarinājumu. Tas ir salīdzināms ar situāciju, kad kāda dalībvalsts izmaina likuma normas, kas ir bijušas līguma noteikumu neievērošanas pamatā, tomēr līdz ar šīm izmaiņām netiek novērsti visi pārkāpumi un apstākļi, kas aprakstīti pamatotajos viedokļos, pēc šo viedokļu izteikšanas ir saglabājušies. Šādos gadījumos EK tiesa atļauj Komisijai izmeklēšanu turpināt un savus secinājumus pieskaņot izmainītajiem apstākļiem (7). |
| --- | --- |

(39)

Pēc Komisijas lēmuma par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu Austrija noteica laika perioda pagarinājumu. Tas ir salīdzināms ar situāciju, kad kāda dalībvalsts izmaina likuma normas, kas ir bijušas līguma noteikumu neievērošanas pamatā, tomēr līdz ar šīm izmaiņām netiek novērsti visi pārkāpumi un apstākļi, kas aprakstīti pamatotajos viedokļos, pēc šo viedokļu izteikšanas ir saglabājušies. Šādos gadījumos EK tiesa atļauj Komisijai izmeklēšanu turpināt un savus secinājumus pieskaņot izmainītajiem apstākļiem (7).

| (40) | Savā 2003. gada 5. decembra vēstulē Austrija nepārprotami atsaucās uz laika periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim un līdz ar to izmantoja savas aizstāvēšanās tiesības attiecībā uz visu minēto laika periodu. |
| --- | --- |

(40)

Savā 2003. gada 5. decembra vēstulē Austrija nepārprotami atsaucās uz laika periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim un līdz ar to izmantoja savas aizstāvēšanās tiesības attiecībā uz visu minēto laika periodu.

| (41) | Arī trešajām personām praktiski bija iespēja izteikties par noteikumu pielietošanu gan 2002., gan 2003. gadā. Kaut arī Austrijas Rūpniecības apvienība savu rakstisko viedokli par enerģijas nodokļa atmaksāšanu iesniedza 2002. gada 12. augustā, t.i., pirms tika izsludināts 71/2003 Likums par Enerģijas nodokļa atmaksas pagarināšanu, tomēr turpmāk apvienība bija pārstāvēta vairākās apspriedēs starp Komisiju un Austrijas valdību un, izmantojot šo izdevību, izteica savu viedokli arī par 2003. gadu. Līdz ar to tika ievērotas apvienības tiesības uz viedokļa izteikšanu. |
| --- | --- |

(41)

Arī trešajām personām praktiski bija iespēja izteikties par noteikumu pielietošanu gan 2002., gan 2003. gadā. Kaut arī Austrijas Rūpniecības apvienība savu rakstisko viedokli par enerģijas nodokļa atmaksāšanu iesniedza 2002. gada 12. augustā, t.i., pirms tika izsludināts 71/2003 Likums par Enerģijas nodokļa atmaksas pagarināšanu, tomēr turpmāk apvienība bija pārstāvēta vairākās apspriedēs starp Komisiju un Austrijas valdību un, izmantojot šo izdevību, izteica savu viedokli arī par 2003. gadu. Līdz ar to tika ievērotas apvienības tiesības uz viedokļa izteikšanu.

| (42) | Uzņēmuma “Jungbundzlauer GmbH”2003. gada 14. augusta paustajā viedoklī tiek aprakstīts uzņēmums un konstatēts, ka minētie apstākļi atbilst “it īpaši (arī) attiecībā uz 2002. gadu”. Uzņēmums izteicās par palīdzības pastāvēšanas faktu un minēja argumentus, kas būtībā nav atkarīgi no pielietojuma gada. Līdz ar to tika ievērotas uzņēmuma tiesības uz viedokļa izteikšanu. |
| --- | --- |

(42)

Uzņēmuma “Jungbundzlauer GmbH”2003. gada 14. augusta paustajā viedoklī tiek aprakstīts uzņēmums un konstatēts, ka minētie apstākļi atbilst “it īpaši (arī) attiecībā uz 2002. gadu”. Uzņēmums izteicās par palīdzības pastāvēšanas faktu un minēja argumentus, kas būtībā nav atkarīgi no pielietojuma gada. Līdz ar to tika ievērotas uzņēmuma tiesības uz viedokļa izteikšanu.

| (43) | Uzņēmums “Marienhütte GmbH” savu viedokli izteica 18. augustā, tātad arī pirms 71/2003 Likuma izsludināšanas. Arī šīs piezīmes būtībā ir neatkarīgas no Enerģijas nodokļa atmaksas noteikumu pielietojuma gada. Līdz ar to tika ievērotas uzņēmuma tiesības uz viedokļa izteikšanu. |
| --- | --- |

(43)

Uzņēmums “Marienhütte GmbH” savu viedokli izteica 18. augustā, tātad arī pirms 71/2003 Likuma izsludināšanas. Arī šīs piezīmes būtībā ir neatkarīgas no Enerģijas nodokļa atmaksas noteikumu pielietojuma gada. Līdz ar to tika ievērotas uzņēmuma tiesības uz viedokļa izteikšanu.

| (44) | Komisija nav saņēmusi viedokļus, kas būtu ienākuši ar nokavēšanos, kā arī nav saņēmusi lūgumus pieņemt kādu viedokli pēc Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu noteiktā termiņa beigām. |
| --- | --- |

(44)

Komisija nav saņēmusi viedokļus, kas būtu ienākuši ar nokavēšanos, kā arī nav saņēmusi lūgumus pieņemt kādu viedokli pēc Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu noteiktā termiņa beigām.

| (45) | Pēc pamatīgas pārbaudes Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka minētais pasākums ir uzskatāms par valsts palīdzību EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(45)

Pēc pamatīgas pārbaudes Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka minētais pasākums ir uzskatāms par valsts palīdzību EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (46) | Pēc Komisijas domām nodokļa atmaksāšana, kaut arī teorētiski tā ir attiecināma uz visiem uzņēmumiem, kuri sasniedz 0,35 % neto produkcijas līmeni, de facto nāk par labu uzņēmumiem, kuriem ir liels enerģijas patēriņš attiecībā pret neto produkcijas vērtību, un līdz ar to tā ir selektīva. |
| --- | --- |

(46)

Pēc Komisijas domām nodokļa atmaksāšana, kaut arī teorētiski tā ir attiecināma uz visiem uzņēmumiem, kuri sasniedz 0,35 % neto produkcijas līmeni, de facto nāk par labu uzņēmumiem, kuriem ir liels enerģijas patēriņš attiecībā pret neto produkcijas vērtību, un līdz ar to tā ir selektīva.

| (47) | Pēc Komisijas domām EK tiesa savā Lietā C-143/99 nav izteikusies par visiem sākotnējā nodokļu atmaksas likuma aspektiem, bet gan vienīgi par ierobežoto uzņēmumu loku, t.i., uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces. Lai sniegtu atbildes uz abiem Austrijas Konstitucionālās tiesas izvirzītajiem jautājumiem, EK tiesai nebija nepieciešams izvērtēt pārējos šā pasākuma aspektus. Jautājumi neattiecās uz Austrijā pastāvošo sistēmu kopumā, bet galvenokārt uz ierobežoto pielietojuma loku. Tādēļ nevar uzskatīt, ka EK tiesa tikai tādēļ, ka tās rīcībā bijusi visaptverošākā informācija, ir netieši izteikusi viedokli jautājumā, kuru tā nav izskatījusi. EK tiesa savā spriedumā kopumā izteicās par “vispārēju pasākumu, kas paredz enerģijas nodokļa atmaksāšanu”. Ja EK tiesas nolūks būtu bijis izteikties par visiem Austrijas veiktā pasākuma aspektiem, tas noteikti būtu darīts tiešākā formā. |
| --- | --- |

(47)

Pēc Komisijas domām EK tiesa savā Lietā C-143/99 nav izteikusies par visiem sākotnējā nodokļu atmaksas likuma aspektiem, bet gan vienīgi par ierobežoto uzņēmumu loku, t.i., uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces. Lai sniegtu atbildes uz abiem Austrijas Konstitucionālās tiesas izvirzītajiem jautājumiem, EK tiesai nebija nepieciešams izvērtēt pārējos šā pasākuma aspektus. Jautājumi neattiecās uz Austrijā pastāvošo sistēmu kopumā, bet galvenokārt uz ierobežoto pielietojuma loku. Tādēļ nevar uzskatīt, ka EK tiesa tikai tādēļ, ka tās rīcībā bijusi visaptverošākā informācija, ir netieši izteikusi viedokli jautājumā, kuru tā nav izskatījusi. EK tiesa savā spriedumā kopumā izteicās par “vispārēju pasākumu, kas paredz enerģijas nodokļa atmaksāšanu”. Ja EK tiesas nolūks būtu bijis izteikties par visiem Austrijas veiktā pasākuma aspektiem, tas noteikti būtu darīts tiešākā formā.

| (48) | Komisija nepiekrīt viedoklim, ka EK tiesa nebūtu atbildējusi uz otro Austrijas Konstitucionālās tiesas jautājumu, ja tai nebūtu bijis nodoma izteikties par visiem enerģijas nodokļa atmaksas aspektiem. EK tiesa vispirms atbildēja uz otro Austrijas Konstitucionālās tiesas jautājumu. Šis jautājums neattiecās uz ierosināto izmeklēšanu. Tāpēc EK tiesa savu atbildi uz pirmo jautājumu par konkrētiem lietas apstākļiem acīmredzot ievietoja vispārējā kontekstā un atbildēja, balstoties uz pastāvošo jurisdikciju, ka valsts veikts pasākums, kas nacionālas valsts teritorijā nāk par labu visiem uzņēmumiem bez izšķirības, nevar būt uzskatāms par valsts palīdzību. |
| --- | --- |

(48)

Komisija nepiekrīt viedoklim, ka EK tiesa nebūtu atbildējusi uz otro Austrijas Konstitucionālās tiesas jautājumu, ja tai nebūtu bijis nodoma izteikties par visiem enerģijas nodokļa atmaksas aspektiem. EK tiesa vispirms atbildēja uz otro Austrijas Konstitucionālās tiesas jautājumu. Šis jautājums neattiecās uz ierosināto izmeklēšanu. Tāpēc EK tiesa savu atbildi uz pirmo jautājumu par konkrētiem lietas apstākļiem acīmredzot ievietoja vispārējā kontekstā un atbildēja, balstoties uz pastāvošo jurisdikciju, ka valsts veikts pasākums, kas nacionālas valsts teritorijā nāk par labu visiem uzņēmumiem bez izšķirības, nevar būt uzskatāms par valsts palīdzību.

| (49) | Precedenti rāda, ka pasākumi savā darbībā var būt selektīvi pat tad, ja saskaņā ar likumu, tie attiecas uz visām tautsaimniecības jomām. Tie ir tikai piemēri tam, kā var rasties de facto selektivitāte. Ir tiesa, ka izmeklēšanai pakļautais pasākums neparedz ierobežojumus pēc uzņēmuma lieluma, nozares, darbības veida vai investīciju lieluma. Tomēr noteiktā robežlieluma darbības efekts ir tāds, ka pasākums de facto ir pielāgots energoietilpīgiem uzņēmumiem. Kaut arī Austrijas Rūpnieku asociācija minēja, ka labumu no enerģijas nodokļa atmaksas var gūt arī uzņēmumi ar nelielu enerģijas patēriņu, ja tie veic lielas investīcijas vai fiksē lielus zaudējumus, tomēr šis arguments netiek tuvāk izskaidrots. Turpretim oficiālās izmeklēšanas laikā konkrētos piemēros atklājās dažādu risinājumu ietekme uzņēmumos, kas pārstāv energoietilpīgo sektoru. Tas tiek apstiprināts arī uzņēmuma “Marienhütte GmbH” viedoklī, kurā minētais pasākums nepārprotami tiek nosaukts par korekcijas mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tālāk Komisija konstatē, ka Austrija nav izteikusies par Austrijas Rūpniecības apvienības argumentu. Austrija nav sniegusi datus par uzņēmumiem, kuri saņēmuši reālu atbalstu, kā arī par to, vai pēc likuma izmainīšanas ievērojami ir mainījies reālu atbalstu saņemošo uzņēmumu loks. Tādēļ Komisijas rīcībā nav datu, pēc kuriem varētu spriest, ka pasākuma iedarbības efekts būtiski atšķiras no pirms 2002. gada 1. janvāra spēkā esošā pasākuma, kad noteiktajā uzņēmumu lokā ietilpa galvenokārt fizisku preču ražotāji. Tālāk Komisija konstatē, ka arī 120 % noteikumu Austrija ir aprēķinājusi un noteikusi, par pamatu ņemot aptuveni 240 izvēlētus energoietilpīgus uzņēmumus, jo neesot ziņu par visiem uzņēmumiem, kuriem ir tiesības saņemt atmaksu. Tas viss nepārprotami norāda uz to, ka šis pasākums ir efektīvi vērsts uz energoietilpīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(49)

Precedenti rāda, ka pasākumi savā darbībā var būt selektīvi pat tad, ja saskaņā ar likumu, tie attiecas uz visām tautsaimniecības jomām. Tie ir tikai piemēri tam, kā var rasties de facto selektivitāte. Ir tiesa, ka izmeklēšanai pakļautais pasākums neparedz ierobežojumus pēc uzņēmuma lieluma, nozares, darbības veida vai investīciju lieluma. Tomēr noteiktā robežlieluma darbības efekts ir tāds, ka pasākums de facto ir pielāgots energoietilpīgiem uzņēmumiem. Kaut arī Austrijas Rūpnieku asociācija minēja, ka labumu no enerģijas nodokļa atmaksas var gūt arī uzņēmumi ar nelielu enerģijas patēriņu, ja tie veic lielas investīcijas vai fiksē lielus zaudējumus, tomēr šis arguments netiek tuvāk izskaidrots. Turpretim oficiālās izmeklēšanas laikā konkrētos piemēros atklājās dažādu risinājumu ietekme uzņēmumos, kas pārstāv energoietilpīgo sektoru. Tas tiek apstiprināts arī uzņēmuma “Marienhütte GmbH” viedoklī, kurā minētais pasākums nepārprotami tiek nosaukts par korekcijas mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tālāk Komisija konstatē, ka Austrija nav izteikusies par Austrijas Rūpniecības apvienības argumentu. Austrija nav sniegusi datus par uzņēmumiem, kuri saņēmuši reālu atbalstu, kā arī par to, vai pēc likuma izmainīšanas ievērojami ir mainījies reālu atbalstu saņemošo uzņēmumu loks. Tādēļ Komisijas rīcībā nav datu, pēc kuriem varētu spriest, ka pasākuma iedarbības efekts būtiski atšķiras no pirms 2002. gada 1. janvāra spēkā esošā pasākuma, kad noteiktajā uzņēmumu lokā ietilpa galvenokārt fizisku preču ražotāji. Tālāk Komisija konstatē, ka arī 120 % noteikumu Austrija ir aprēķinājusi un noteikusi, par pamatu ņemot aptuveni 240 izvēlētus energoietilpīgus uzņēmumus, jo neesot ziņu par visiem uzņēmumiem, kuriem ir tiesības saņemt atmaksu. Tas viss nepārprotami norāda uz to, ka šis pasākums ir efektīvi vērsts uz energoietilpīgiem uzņēmumiem.

| (50) | Komisija nepiekrīt uzņēmuma “Jungbunzlauer GmbH” viedoklim, ka kritērijs 0,35 % no neto produkcijas vērtības atbilst maksimālai nodokļu slodzei un ka šādai augšējai robežai nav būtiskas nozīmes atbalsta saņemšanas sakarā. Neveicot pēdējā argumenta vispārēju pārbaudi, šajā gadījumā kritēriji nenosaka vispārēju maksimālo nodokļu slodzi visiem uzņēmumiem bez izšķirības. Parasti uzņēmējiem ir jāmaksā pilnas nodokļu likmes, izņemot tos, kuri sasniedz noteikto robežlielumu, kas de facto aprēķināts tā, tas ir attiecināms tikai uz energoietilpīgiem uzņēmumiem. Nosakot objektīvus kritērijus, proti, nodokļu augšējo robežu noteiktiem uzņēmumiem – šajā gadījumā īpaši energoietilpīgiem uzņēmumiem – pasākuma rezultātā rodas atšķirīga pieeja. Ar to tas atšķiras no minimāla nodokļa no 363 EUR, uz kuru norāda “Jungbunzler GmbH”, un kas bez izšķirības attiecas uz visiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(50)

Komisija nepiekrīt uzņēmuma “Jungbunzlauer GmbH” viedoklim, ka kritērijs 0,35 % no neto produkcijas vērtības atbilst maksimālai nodokļu slodzei un ka šādai augšējai robežai nav būtiskas nozīmes atbalsta saņemšanas sakarā. Neveicot pēdējā argumenta vispārēju pārbaudi, šajā gadījumā kritēriji nenosaka vispārēju maksimālo nodokļu slodzi visiem uzņēmumiem bez izšķirības. Parasti uzņēmējiem ir jāmaksā pilnas nodokļu likmes, izņemot tos, kuri sasniedz noteikto robežlielumu, kas de facto aprēķināts tā, tas ir attiecināms tikai uz energoietilpīgiem uzņēmumiem. Nosakot objektīvus kritērijus, proti, nodokļu augšējo robežu noteiktiem uzņēmumiem – šajā gadījumā īpaši energoietilpīgiem uzņēmumiem – pasākuma rezultātā rodas atšķirīga pieeja. Ar to tas atšķiras no minimāla nodokļa no 363 EUR, uz kuru norāda “Jungbunzler GmbH”, un kas bez izšķirības attiecas uz visiem uzņēmumiem.

| (51) | Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai, paplašinot likuma darbības robežas, pasākuma efektivitāte ievērojami mainītos. Komisija konstatē, ka ne Austrija, ne iesaistītās puses, nav sniegušas datus, kas kliedētu šīs šaubas. It īpaši Austrija nav iesniegusi skaitļus, kas pierāda, ka likuma darbības robežu paplašināšanas rezultātā labumu gūs ievērojami vairāk uzņēmumu visās tautsaimniecības nozarēs. Jebkurā gadījumā liels skaits uzņēmumu, kas gūst labumu no konkrētā pasākuma, pats par sevi saskaņā ar EK tiesas lēmumu nav pierādījums tam, šis pasākums ir klasificējams kā vispārējs pasākums. |
| --- | --- |

(51)

Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai, paplašinot likuma darbības robežas, pasākuma efektivitāte ievērojami mainītos. Komisija konstatē, ka ne Austrija, ne iesaistītās puses, nav sniegušas datus, kas kliedētu šīs šaubas. It īpaši Austrija nav iesniegusi skaitļus, kas pierāda, ka likuma darbības robežu paplašināšanas rezultātā labumu gūs ievērojami vairāk uzņēmumu visās tautsaimniecības nozarēs. Jebkurā gadījumā liels skaits uzņēmumu, kas gūst labumu no konkrētā pasākuma, pats par sevi saskaņā ar EK tiesas lēmumu nav pierādījums tam, šis pasākums ir klasificējams kā vispārējs pasākums.

| (52) | Komisija ņem vērā arī to, ka vairākās dalībvalstīs ir spēkā pasākumi ar līdzīgu iedarbību, par kuriem bijis iesniegts pieprasījums ļaut tos ieviest kā valsts palīdzību, vai kurus savu pilnvaru ietvaros pārbauda Komisija (8). |
| --- | --- |

(52)

Komisija ņem vērā arī to, ka vairākās dalībvalstīs ir spēkā pasākumi ar līdzīgu iedarbību, par kuriem bijis iesniegts pieprasījums ļaut tos ieviest kā valsts palīdzību, vai kurus savu pilnvaru ietvaros pārbauda Komisija (8).

| (53) | Komisija uzskata, ka pasākuma selektivitāti nevar pamatot ar sistēmas dabu un loģiku, jo tas neatbilst sistēmas imanentai nodokļu loģikai. Gluži otrādi, atmaksa ir skaidri izteikta novirze no nodokļu sistēmas vispārējās struktūras un funkcionēšanas veida. Tālāk Komisija konstatē, ka enerģijas nodoklim ir divējāds mērķis: pirmkārt, tā uzdevums ir stimulēt uzņēmējus veikt enerģijas taupīšanas pasākumus. Pat tādā gadījumā, ja attiecīgie uzņēmumi jau veic daudzus šādus pasākumus, lai samazinātu enerģijas izmaksas, nevar apgalvot, ka enerģijas nodoklim nav papildu ietekmējoša efekta. Enerģijas patēriņš pamatā ir atkarīgs no izmantotajām tehnoloģijām, tādēļ tas zināmā līmenī turas neilgu laiku. Ilgtermiņā sagaidāms, ka tehniskā progresa un inovāciju rezultātā efektivitāte varētu palielināties. Komisija konstatē arī to, ka “Marienhütte GmbH” nav tuvāk pamatojusi it kā iztrūkstošo ietekmes efektu; otrkārt, pat gadījumā, ja tuvākajā laikā enerģijas patēriņu nav iespējams vēl vairāk samazināt, nodoklis tiek uzlikts, lai valsts iegūtu līdzekļus vispārējiem mērķiem, ņemot vērā arī to, ka enerģijas patēriņš rada izmaksas sabiedrībai, par kuru segšanu ir jāgādā valstij. Tādēļ sistēmas dabas un loģikas pamatā nevar būt tas, ka energoietilpīgi uzņēmumi, kas pēc definīcijas ir piesārņojuma radītāji, tiek atbrīvoti no enerģijas nodokļa. |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzskata, ka pasākuma selektivitāti nevar pamatot ar sistēmas dabu un loģiku, jo tas neatbilst sistēmas imanentai nodokļu loģikai. Gluži otrādi, atmaksa ir skaidri izteikta novirze no nodokļu sistēmas vispārējās struktūras un funkcionēšanas veida. Tālāk Komisija konstatē, ka enerģijas nodoklim ir divējāds mērķis: pirmkārt, tā uzdevums ir stimulēt uzņēmējus veikt enerģijas taupīšanas pasākumus. Pat tādā gadījumā, ja attiecīgie uzņēmumi jau veic daudzus šādus pasākumus, lai samazinātu enerģijas izmaksas, nevar apgalvot, ka enerģijas nodoklim nav papildu ietekmējoša efekta. Enerģijas patēriņš pamatā ir atkarīgs no izmantotajām tehnoloģijām, tādēļ tas zināmā līmenī turas neilgu laiku. Ilgtermiņā sagaidāms, ka tehniskā progresa un inovāciju rezultātā efektivitāte varētu palielināties. Komisija konstatē arī to, ka “Marienhütte GmbH” nav tuvāk pamatojusi it kā iztrūkstošo ietekmes efektu; otrkārt, pat gadījumā, ja tuvākajā laikā enerģijas patēriņu nav iespējams vēl vairāk samazināt, nodoklis tiek uzlikts, lai valsts iegūtu līdzekļus vispārējiem mērķiem, ņemot vērā arī to, ka enerģijas patēriņš rada izmaksas sabiedrībai, par kuru segšanu ir jāgādā valstij. Tādēļ sistēmas dabas un loģikas pamatā nevar būt tas, ka energoietilpīgi uzņēmumi, kas pēc definīcijas ir piesārņojuma radītāji, tiek atbrīvoti no enerģijas nodokļa.

| (54) | Komisija nepiekrīt “Jungbunzlauer GmbH” viedoklim, ka pasākums nebūtu uzskatāms par valsts palīdzību, ja likumdevējs nodokli būtu uzlicis gala patērētājam. Pasākuma pārvaldes struktūrai šajā gadījumā nekādi neietekmē palīdzības raksturu. Pat ja likumdevējs nodokli uzliktu gala patērētājam un, visticamāk, ieviestu atšķirīgus noteikumus dažādiem patērētāju veidiem, arī šāda diferencēšana būtu valsts palīdzība. |
| --- | --- |

(54)

Komisija nepiekrīt “Jungbunzlauer GmbH” viedoklim, ka pasākums nebūtu uzskatāms par valsts palīdzību, ja likumdevējs nodokli būtu uzlicis gala patērētājam. Pasākuma pārvaldes struktūrai šajā gadījumā nekādi neietekmē palīdzības raksturu. Pat ja likumdevējs nodokli uzliktu gala patērētājam un, visticamāk, ieviestu atšķirīgus noteikumus dažādiem patērētāju veidiem, arī šāda diferencēšana būtu valsts palīdzība.

| (55) | Visi citi valsts palīdzības kritēriji EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta izpratnē ir izpildīti. Pasākuma rezultātā uzņēmēji ir atbrīvoti no izmaksām, kas pretējā gadījumā viņiem būtu jāmaksā, un līdz ar to tie saņem zināmas priekšrocības. Pasākumu veic valsts un apmaksā no valsts līdzekļiem, jo valsts akceptē mazāku iekasēto nodokļu summu. Tā kā nodokļa atmaksa tiek piemērota tikai noteiktiem uzņēmumiem, šis pasākums tiem sniedz priekšrocības salīdzinājuma ar pārējiem uzņēmumiem, kā rezultātā var tikt izkropļota konkurence. Vismaz daži no uzņēmumiem darbojas sektoros, kuros pastāv tirdzniecība dalībvalstu starpā. Līdz ar to šis pasākums var negatīvi iespaidot arī tirdzniecību. Nobeigumā tiek konstatēts, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts palīdzību un turklāt par jaunu valsts palīdzības pasākumu, jo tas ir pieņemts pēc Austrijas pievienošanās Eiropas Savienībai, un Komisija to nekad nav apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(55)

Visi citi valsts palīdzības kritēriji EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta izpratnē ir izpildīti. Pasākuma rezultātā uzņēmēji ir atbrīvoti no izmaksām, kas pretējā gadījumā viņiem būtu jāmaksā, un līdz ar to tie saņem zināmas priekšrocības. Pasākumu veic valsts un apmaksā no valsts līdzekļiem, jo valsts akceptē mazāku iekasēto nodokļu summu. Tā kā nodokļa atmaksa tiek piemērota tikai noteiktiem uzņēmumiem, šis pasākums tiem sniedz priekšrocības salīdzinājuma ar pārējiem uzņēmumiem, kā rezultātā var tikt izkropļota konkurence. Vismaz daži no uzņēmumiem darbojas sektoros, kuros pastāv tirdzniecība dalībvalstu starpā. Līdz ar to šis pasākums var negatīvi iespaidot arī tirdzniecību. Nobeigumā tiek konstatēts, ka šis pasākums ir uzskatāms par valsts palīdzību un turklāt par jaunu valsts palīdzības pasākumu, jo tas ir pieņemts pēc Austrijas pievienošanās Eiropas Savienībai, un Komisija to nekad nav apstiprinājusi.

| (56) | Komisija pārbaudīja palīdzības savienojamību, pamatojoties uz Kopienas Ietvarprogrammu par valsts palīdzību vides aizsardzībai (turpmāk “Ietvarprogramma”). Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija pārstāvēja viedokli, ka tobrīd nevarēja tikt pielietoti citi EK līguma 87. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumi. Oficiālās izmeklēšanas laikā neatklājās nekādi jauni pieturas punkti, kas varētu kliedēt Komisijas šaubas, ko tā izteica, pieņemot lēmumu par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu. Tādēļ Komisija ir nonākusi pie sekojoša slēdziena. |
| --- | --- |

(56)

Komisija pārbaudīja palīdzības savienojamību, pamatojoties uz Kopienas Ietvarprogrammu par valsts palīdzību vides aizsardzībai (turpmāk “Ietvarprogramma”). Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija pārstāvēja viedokli, ka tobrīd nevarēja tikt pielietoti citi EK līguma 87. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumi. Oficiālās izmeklēšanas laikā neatklājās nekādi jauni pieturas punkti, kas varētu kliedēt Komisijas šaubas, ko tā izteica, pieņemot lēmumu par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu. Tādēļ Komisija ir nonākusi pie sekojoša slēdziena.

| (57) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, līdz ar papildināto 158/2002 likumu tika ieviesti jauni izņēmumi attiecībā uz vienu no spēkā esošajiem nodokļiem. Saskaņā ar EK Ietvarprogrammas punktu 51.2., punktā 51.1. minētie noteikumi var tikt pielietoti gadījumos, ja nodoklim ir ievērojama pozitīva ietekme uz vides aizsardzību un ja ir nepieciešams izdarīt izņēmumus sakarā ar būtiskām ekonomisko apstākļu izmaiņām, kuru rezultātā uzņēmumi ir nonākuši ārkārtīgi smagos konkurences apstākļos. Austrija nav sniegusi ziņas, vai šis ir bijis tieši tāds gadījums. Austrija nodokli nav arī ievērojami palielinājusi, tādējādi nevar tikt pielietots arī EK Ietvarprogrammas 52. punkts. Šādos apstākļos dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumu no nodokļiem vienīgi saskaņā ar 53. punkta 2. punktu, kas norāda uz EK Ietvarprogrammas 45. un 46. punktu. Saskaņā ar tiem uzņēmumiem var tikt piešķirta palīdzība uz laiku līdz pieciem gadiem, ja to intensitāte tiek samazināta līdz 50 % no papildu izmaksām vai arī piecu gadu laika posmā tā tiek pakāpeniski samazināta. Austrijas likums neierobežo nodokļa atmaksu līdz 50 % no papildu izmaksām, kā arī neprasa progresīvu samazināšanu. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, līdz ar papildināto 158/2002 likumu tika ieviesti jauni izņēmumi attiecībā uz vienu no spēkā esošajiem nodokļiem. Saskaņā ar EK Ietvarprogrammas punktu 51.2., punktā 51.1. minētie noteikumi var tikt pielietoti gadījumos, ja nodoklim ir ievērojama pozitīva ietekme uz vides aizsardzību un ja ir nepieciešams izdarīt izņēmumus sakarā ar būtiskām ekonomisko apstākļu izmaiņām, kuru rezultātā uzņēmumi ir nonākuši ārkārtīgi smagos konkurences apstākļos. Austrija nav sniegusi ziņas, vai šis ir bijis tieši tāds gadījums. Austrija nodokli nav arī ievērojami palielinājusi, tādējādi nevar tikt pielietots arī EK Ietvarprogrammas 52. punkts. Šādos apstākļos dalībvalsts var piešķirt atbrīvojumu no nodokļiem vienīgi saskaņā ar 53. punkta 2. punktu, kas norāda uz EK Ietvarprogrammas 45. un 46. punktu. Saskaņā ar tiem uzņēmumiem var tikt piešķirta palīdzība uz laiku līdz pieciem gadiem, ja to intensitāte tiek samazināta līdz 50 % no papildu izmaksām vai arī piecu gadu laika posmā tā tiek pakāpeniski samazināta. Austrijas likums neierobežo nodokļa atmaksu līdz 50 % no papildu izmaksām, kā arī neprasa progresīvu samazināšanu.

| (58) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, nodokļu atmaksāšanas sistēma saglabājās nemainīga. Šajā gadījumā pasākums paredz atbrīvošanu no pastāvošā nodokļa, ieviešot to nolemšanas brīdī. Tādējādi tas atbilst EK Ietvarprogrammas punktam 51.2., kurā ir norāde uz savienojamības kritērijiem punktā 51.1. No pēdējā minētā noteikuma vienīgais iespējamais pielietotais var būt punkta 51. iedaļas b) otrais ievilkums. Saskaņā ar to uzņēmumiem ir jāmaksā būtiska daļa no nacionālā nodokļa. Austrija par pārbaudāmo laika periodu nav iesniegusi nekādus datus, kas dotu iespēju noskaidrot faktisko nodokļa daļu, kas jāmaksā uzņēmumiem. Tādēļ Komisija nevar izdarīt secinājumu, vai uzņēmumi maksā būtisku daļu no nacionālā nodokļa. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, nodokļu atmaksāšanas sistēma saglabājās nemainīga. Šajā gadījumā pasākums paredz atbrīvošanu no pastāvošā nodokļa, ieviešot to nolemšanas brīdī. Tādējādi tas atbilst EK Ietvarprogrammas punktam 51.2., kurā ir norāde uz savienojamības kritērijiem punktā 51.1. No pēdējā minētā noteikuma vienīgais iespējamais pielietotais var būt punkta 51. iedaļas b) otrais ievilkums. Saskaņā ar to uzņēmumiem ir jāmaksā būtiska daļa no nacionālā nodokļa. Austrija par pārbaudāmo laika periodu nav iesniegusi nekādus datus, kas dotu iespēju noskaidrot faktisko nodokļa daļu, kas jāmaksā uzņēmumiem. Tādēļ Komisija nevar izdarīt secinājumu, vai uzņēmumi maksā būtisku daļu no nacionālā nodokļa.

| (59) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka 1996. gada enerģijas nodokļa atmaksas likums, kurš ar 158/2002 likuma 6. pantu bez izmaiņām ir pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim, neatbilst EK Ietvarprogrammas prasībām un nav savienojams ar Kopējo Tirgu. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka 1996. gada enerģijas nodokļa atmaksas likums, kurš ar 158/2002 likuma 6. pantu bez izmaiņām ir pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim, neatbilst EK Ietvarprogrammas prasībām un nav savienojams ar Kopējo Tirgu.

| (60) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, pasākums Austrijas pieteiktajās izmaiņās ir savienojams ar EK Ietvarprogrammas 53. un 45. punktu. Palīdzība pirmajā gadā sasniedz 100 % no papildu izmaksām, bet otrajā tiek samazināta līdz 80 %. Tātad pārbaudāmajā laika posmā tā tiek lineāri samazināta. Bez tam Komisija uzskata, ka otrā gada palīdzības samazināšanas rezultātā uzņēmumam atlikusī nodokļa summa joprojām pārsniedz lielumu, ko, sākot no 2004. gada, prasa Direktīvā par nodokļa uzlikšanu enerģijai. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, pasākums Austrijas pieteiktajās izmaiņās ir savienojams ar EK Ietvarprogrammas 53. un 45. punktu. Palīdzība pirmajā gadā sasniedz 100 % no papildu izmaksām, bet otrajā tiek samazināta līdz 80 %. Tātad pārbaudāmajā laika posmā tā tiek lineāri samazināta. Bez tam Komisija uzskata, ka otrā gada palīdzības samazināšanas rezultātā uzņēmumam atlikusī nodokļa summa joprojām pārsniedz lielumu, ko, sākot no 2004. gada, prasa Direktīvā par nodokļa uzlikšanu enerģijai.

| (61) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, palīdzība pēc Komisijas uzskatiem ir savienojama ar EK Ietvarprogrammas 51. 1.b) punkta otro ievilkumu. Saskaņā ar 51. 1.b) punkta otro ievilkumu, palīdzības saņēmējiem ir jāmaksā būtiska daļa no nacionālā nodokļa. Tas ir tādēļ, lai uzņēmumiem tiktu piedāvāts stimuls uzlabot savu ieguldījumu vides kvalitātes uzlabošanā. Tas izriet no 51.1.b) punkta pirmā ievilkuma, saskaņā ar kuru harmonizēto nodokli var maksāt tad, ja palīdzības saņēmēja maksātā summa pārsniedz kopienas minimālo summu, “lai uzņēmumi justu nepieciešamību kaut ko darīt vides aizsardzības uzlabošanas labā.” Izmeklēšanai pakļautajā laika periodā Austrijas enerģijas nodoklis bija nacionālais nodoklis; sākot ar 2004. gada 1. janvāri ar Direktīvu par nodokļa uzlikšanu enerģijai tiek ieviesta harmonizētā nodokļu aprēķināšana, par enerģijas produktu izmantošanu, nosakot minimālās nodokļu likmes, kas tiek iekasētas un atmaksātas saskaņā ar Austrijas enerģijas nodokļu likumiem. Direktīva par nodokļa uzlikšanu enerģijai īpašu vērību pievērš vides aizsardzības uzdevumiem (skat. it īpaši 3., 6., 7. un 12. pamatojumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka Direktīvā par nodokļa uzlikšanu enerģijai noteikto minimālo nodokļa likmju ievērošana uzņēmējiem dod stimulu uzlabot vides aizsardzību. Tādēļ minimālo likmju ievērošana var tikt uzskatīta par būtisku nacionālā nodokļa daļu, kā to prasa EK Ietvarprogrammas 51.1. punkta b) otrais ievilkums. Austrija uzņēmumu minimālo nodokli ir noteikusi tā, ka minimālās nodokļu likmes ir iekasējamas ne tikai par dabas gāzi un elektroenerģiju, bet arī par akmeņoglēm, kurām Austrijā līdz šim nav bijis uzlikts enerģijas nodoklis. Līdz ar to Austrija nodrošina, ka minimālā nodokļu summa 2002. un 2003. gadā atbilst nodokļu līmenim un ka ir ņemts vērā arī minimālais efekts ietekmei uz vidi, uz ko kopumā vērsta Direktīva. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, palīdzība pēc Komisijas uzskatiem ir savienojama ar EK Ietvarprogrammas 51. 1.b) punkta otro ievilkumu. Saskaņā ar 51. 1.b) punkta otro ievilkumu, palīdzības saņēmējiem ir jāmaksā būtiska daļa no nacionālā nodokļa. Tas ir tādēļ, lai uzņēmumiem tiktu piedāvāts stimuls uzlabot savu ieguldījumu vides kvalitātes uzlabošanā. Tas izriet no 51.1.b) punkta pirmā ievilkuma, saskaņā ar kuru harmonizēto nodokli var maksāt tad, ja palīdzības saņēmēja maksātā summa pārsniedz kopienas minimālo summu, “lai uzņēmumi justu nepieciešamību kaut ko darīt vides aizsardzības uzlabošanas labā.” Izmeklēšanai pakļautajā laika periodā Austrijas enerģijas nodoklis bija nacionālais nodoklis; sākot ar 2004. gada 1. janvāri ar Direktīvu par nodokļa uzlikšanu enerģijai tiek ieviesta harmonizētā nodokļu aprēķināšana, par enerģijas produktu izmantošanu, nosakot minimālās nodokļu likmes, kas tiek iekasētas un atmaksātas saskaņā ar Austrijas enerģijas nodokļu likumiem. Direktīva par nodokļa uzlikšanu enerģijai īpašu vērību pievērš vides aizsardzības uzdevumiem (skat. it īpaši 3., 6., 7. un 12. pamatojumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka Direktīvā par nodokļa uzlikšanu enerģijai noteikto minimālo nodokļa likmju ievērošana uzņēmējiem dod stimulu uzlabot vides aizsardzību. Tādēļ minimālo likmju ievērošana var tikt uzskatīta par būtisku nacionālā nodokļa daļu, kā to prasa EK Ietvarprogrammas 51.1. punkta b) otrais ievilkums. Austrija uzņēmumu minimālo nodokli ir noteikusi tā, ka minimālās nodokļu likmes ir iekasējamas ne tikai par dabas gāzi un elektroenerģiju, bet arī par akmeņoglēm, kurām Austrijā līdz šim nav bijis uzlikts enerģijas nodoklis. Līdz ar to Austrija nodrošina, ka minimālā nodokļu summa 2002. un 2003. gadā atbilst nodokļu līmenim un ka ir ņemts vērā arī minimālais efekts ietekmei uz vidi, uz ko kopumā vērsta Direktīva.

| (62) | Ja pretlikumīgi piešķirta valsts palīdzība tiek atzīta par nesavienojamu ar Kopējo Tirgu, tā no saņēmēja jāpieprasa atpakaļ. Pēc šīs palīdzības atprasīšanas vajadzētu, cik iespējams, atjaunot pirms tās piešķiršanas pastāvējušo konkurences situāciju. Tomēr Eiropas Padomes 1999. gada 22. marta rīkojuma Nr. 659/1999 par priekšrakstiem attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 93. panta piemērošanu (10) 14. panta 1. punktā ir teikts: “Komisija nepieprasa palīdzības atmaksas atprasīšanu, ja tas pārkāpj kopienas tiesību vispārējo pamatprincipu.” Saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesas spriedumiem un Komisijas lēmumu praksi lēmums par atprasīšanu pārkāpj Kopienas tiesību vispārējo pamatprincipu, ja komisijas veikto pasākumu rezultātā palīdzības saņēmējs varētu būt pamatoti noticējis tam, ka palīdzība tikusi piešķirta saskaņā ar Kopienas tiesībām. |
| --- | --- |

(62)

Ja pretlikumīgi piešķirta valsts palīdzība tiek atzīta par nesavienojamu ar Kopējo Tirgu, tā no saņēmēja jāpieprasa atpakaļ. Pēc šīs palīdzības atprasīšanas vajadzētu, cik iespējams, atjaunot pirms tās piešķiršanas pastāvējušo konkurences situāciju. Tomēr Eiropas Padomes 1999. gada 22. marta rīkojuma Nr. 659/1999 par priekšrakstiem attiecībā uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 93. panta piemērošanu (10) 14. panta 1. punktā ir teikts: “Komisija nepieprasa palīdzības atmaksas atprasīšanu, ja tas pārkāpj kopienas tiesību vispārējo pamatprincipu.” Saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesas spriedumiem un Komisijas lēmumu praksi lēmums par atprasīšanu pārkāpj Kopienas tiesību vispārējo pamatprincipu, ja komisijas veikto pasākumu rezultātā palīdzības saņēmējs varētu būt pamatoti noticējis tam, ka palīdzība tikusi piešķirta saskaņā ar Kopienas tiesībām.

| (63) | Dalībvalsts uzdevums ir rūpēties par to, lai nacionālie pasākumi būtu saskaņoti ar Kopienas konkurences noteikumiem, lai izvairītos no konkurences izkropļošanas un lai saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu par palīdzības pasākumiem tiktu paziņots Komisijai, un tie tiktu piemēroti tikai pēc to pārbaudes. Pamatprincips ir tāds, ka uzņēmumi nevar saistīt pamatotas cerības ar pretlikumīgiem atbalstiem. Ja uzņēmēji varētu veiksmīgi balstīties uz nacionālu, labticībā izdotu likumu, kas tomēr neatbilst palīdzības noteikumiem un līdz ar to izkropļo konkurenci, tādā gadījumā nevarētu tikt sasniegts kopienas palīdzības kontroles mērķis. |
| --- | --- |

(63)

Dalībvalsts uzdevums ir rūpēties par to, lai nacionālie pasākumi būtu saskaņoti ar Kopienas konkurences noteikumiem, lai izvairītos no konkurences izkropļošanas un lai saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu par palīdzības pasākumiem tiktu paziņots Komisijai, un tie tiktu piemēroti tikai pēc to pārbaudes. Pamatprincips ir tāds, ka uzņēmumi nevar saistīt pamatotas cerības ar pretlikumīgiem atbalstiem. Ja uzņēmēji varētu veiksmīgi balstīties uz nacionālu, labticībā izdotu likumu, kas tomēr neatbilst palīdzības noteikumiem un līdz ar to izkropļo konkurenci, tādā gadījumā nevarētu tikt sasniegts kopienas palīdzības kontroles mērķis.

| (64) | Van den Berga un Jurgena (11) spriedumā EK tiesa ir atzinusi:
  “Saskaņā ar EK tiesas spriedumiem ikviens tautsaimniecības dalībnieks, kurā kāda kopienas institūcija ir modinājusi pamatotas cerības, var atsaukties uz uzticības aizsardzības pamatprincipu. Ja apdomīgs un nosvērts tautsaimniecības dalībnieks ir spējīgs paredzēt rīkojuma izdošanu, kas varētu skart kādu no viņa interesēm, tad šāda rīkojuma izdošanas gadījumā viņš uz minēto pamatprincipu atsaukties nevar.” |
| --- | --- |

(64)

Van den Berga un Jurgena (11) spriedumā EK tiesa ir atzinusi:

“Saskaņā ar EK tiesas spriedumiem ikviens tautsaimniecības dalībnieks, kurā kāda kopienas institūcija ir modinājusi pamatotas cerības, var atsaukties uz uzticības aizsardzības pamatprincipu. Ja apdomīgs un nosvērts tautsaimniecības dalībnieks ir spējīgs paredzēt rīkojuma izdošanu, kas varētu skart kādu no viņa interesēm, tad šāda rīkojuma izdošanas gadījumā viņš uz minēto pamatprincipu atsaukties nevar.”

| (65) | Austrija Komisijai nav iesniegusi nevienu argumentu par to, ka no palīdzības saņēmēju puses pastāvētu pamatota uzticēšanās likumam. Tomēr no EK tiesas sprieduma izriet, ka Komisijas pienākums ir automātiski ņemt vērā ārkārtējus apstākļus, kas, saskaņā ar Rīkojuma (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu, attaisno atteikšanos no nelikumīgi piešķirtas palīdzības atmaksas pieprasīšanas, ja šī atmaksas pieprasīšana pārkāpj vispārējos Eiropas Kopienas tiesību pamatprincipus. |
| --- | --- |

(65)

Austrija Komisijai nav iesniegusi nevienu argumentu par to, ka no palīdzības saņēmēju puses pastāvētu pamatota uzticēšanās likumam. Tomēr no EK tiesas sprieduma izriet, ka Komisijas pienākums ir automātiski ņemt vērā ārkārtējus apstākļus, kas, saskaņā ar Rīkojuma (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu, attaisno atteikšanos no nelikumīgi piešķirtas palīdzības atmaksas pieprasīšanas, ja šī atmaksas pieprasīšana pārkāpj vispārējos Eiropas Kopienas tiesību pamatprincipus.

| (66) | Izskatāmajā gadījumā Komisija no vienas puses izprot, ka minētais valsts veiktais pasākums vides aizsardzības interesēs rada ievērojamu slodzi Austrijas uzņēmumiem. Bez šajā lēmumā analizētās nodokļu atmaksas šāda veida slodzi īpaši smagi izjustu energoietilpīgi uzņēmumi. Kad tika plānots valstī ieviešamais pasākums, nebija stingri noteiktas prakses, kā no tiesiskā viedokļa vērtējami izņēmumi vai šādi nodokļu samazinājumi, kuri formāli tiek pielietoti visās tautsaimniecības nozarēs, bet, neraugoties uz to, tomēr ir selektīvi, jo patiesībā tie sniedz faktiskas un specifiskas priekšrocības noteiktiem tautsaimniecības sektoriem. No otras puses, ir labi saprotams, ka šajā gadījumā EK tiesas atbilde uz otro jautājumu Adrijas-Vīnes spriedumā varēja novest pie tā, ka daži palīdzības saņēmēji labticībā uzskatīja, ka nacionālā tiesneša klātbūtnē apspriesti nacionālie pasākumi pārstās būt selektīvi un līdz ar to vairs nebūs uzskatāmi par valsts palīdzību, ja to priekšrocības tiks attiecinātas arī uz citiem sektoriem, nevis tikai uz fizisku prešu ražošanu. Ņemot vērā visus šos apsvērumus, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka šajā gadījumā atmaksas pieprasīšana pārkāptu uzticības aizsardzības principu. Tādēļ, saskaņā ar Rīkojuma Nr. 659/1999 14. pantu, Komisija nolemj, ka atmaksa nebūtu pieprasāma. |
| --- | --- |

(66)

Izskatāmajā gadījumā Komisija no vienas puses izprot, ka minētais valsts veiktais pasākums vides aizsardzības interesēs rada ievērojamu slodzi Austrijas uzņēmumiem. Bez šajā lēmumā analizētās nodokļu atmaksas šāda veida slodzi īpaši smagi izjustu energoietilpīgi uzņēmumi. Kad tika plānots valstī ieviešamais pasākums, nebija stingri noteiktas prakses, kā no tiesiskā viedokļa vērtējami izņēmumi vai šādi nodokļu samazinājumi, kuri formāli tiek pielietoti visās tautsaimniecības nozarēs, bet, neraugoties uz to, tomēr ir selektīvi, jo patiesībā tie sniedz faktiskas un specifiskas priekšrocības noteiktiem tautsaimniecības sektoriem. No otras puses, ir labi saprotams, ka šajā gadījumā EK tiesas atbilde uz otro jautājumu Adrijas-Vīnes spriedumā varēja novest pie tā, ka daži palīdzības saņēmēji labticībā uzskatīja, ka nacionālā tiesneša klātbūtnē apspriesti nacionālie pasākumi pārstās būt selektīvi un līdz ar to vairs nebūs uzskatāmi par valsts palīdzību, ja to priekšrocības tiks attiecinātas arī uz citiem sektoriem, nevis tikai uz fizisku prešu ražošanu. Ņemot vērā visus šos apsvērumus, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka šajā gadījumā atmaksas pieprasīšana pārkāptu uzticības aizsardzības principu. Tādēļ, saskaņā ar Rīkojuma Nr. 659/1999 14. pantu, Komisija nolemj, ka atmaksa nebūtu pieprasāma.

| (67) | Nodokļu atmaksas noteikumi attiecas arī uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, tāpat kā uz citiem atbalstītajiem sektoriem. Kopienas Ietvarprogramma par valsts palīdzību vides aizsardzībai uz lauksaimniecību neattiecas. Izvērtējot uz visiem sektoriem attiecināto palīdzību saistībā ar enerģijas nodokļiem (12), Komisija ir apsvērusi nepieciešamību pēc vienādas attieksmes attiecībā uz lauksaimniecību un mežsaimniecību un citām tautsaimniecības nozarēm, ņemot vērā vispārējās vadlīnijas par palīdzību vides aizsardzības jomā. Tādējādi iepriekš minētie apsvērumi ir spēkā, vērtējot arī palīdzību lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

(67)

Nodokļu atmaksas noteikumi attiecas arī uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, tāpat kā uz citiem atbalstītajiem sektoriem. Kopienas Ietvarprogramma par valsts palīdzību vides aizsardzībai uz lauksaimniecību neattiecas. Izvērtējot uz visiem sektoriem attiecināto palīdzību saistībā ar enerģijas nodokļiem (12), Komisija ir apsvērusi nepieciešamību pēc vienādas attieksmes attiecībā uz lauksaimniecību un mežsaimniecību un citām tautsaimniecības nozarēm, ņemot vērā vispārējās vadlīnijas par palīdzību vides aizsardzības jomā. Tādējādi iepriekš minētie apsvērumi ir spēkā, vērtējot arī palīdzību lauksaimniecībai.

VI.   SECINĀJUMS

| (68) | Komisija konstatē, ka Austrijas 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likums 2002. gada 158. federālā likuma redakcijā, kas bez izmaiņām tika pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim, ir īstenots, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(68)

Komisija konstatē, ka Austrijas 1996. gada Enerģijas nodokļa atmaksas likums 2002. gada 158. federālā likuma redakcijā, kas bez izmaiņām tika pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim, ir īstenots, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu.

| (69) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, atbalsta shēma nav savienojama ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 52. un 45. punktu, kā arī citiem izņēmumiem, kas paredzēti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums līdz 2001. gada 31. decembrim neattiecās, atbalsta shēma nav savienojama ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 52. un 45. punktu, kā arī citiem izņēmumiem, kas paredzēti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā.

| (70) | Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, atbalsta shēma nav savienojama ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 51.1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu, kā arī citiem EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem. Tā kā nav iesniegti citi iemesli, lai shēmu uzskatītu par savienojamu, tā nav savienojama ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem enerģijas nodokļa atmaksas likums attiecās jau pirms 2001. gada 31. decembra, atbalsta shēma nav savienojama ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 51.1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu, kā arī citiem EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem. Tā kā nav iesniegti citi iemesli, lai shēmu uzskatītu par savienojamu, tā nav savienojama ar kopējo tirgu.

| (71) | Tomēr, ņemot vērā izskatāmā gadījuma īpašos apstākļus, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, atbalsta atmaksa netiks prasīta. |
| --- | --- |

(71)

Tomēr, ņemot vērā izskatāmā gadījuma īpašos apstākļus, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, atbalsta atmaksa netiks prasīta.

| (72) | Komisija pieņem zināšanai, ka Austrijas valdība ir apņēmusies ar atpakaļejošu spēku grozīt Enerģijas nodokļa atmaksas likumu. Minētās izmaiņas Komisija uzskata par savienojamām ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 52. punktu saistībā ar 45. punktu un 51.1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu, |
| --- | --- |

(72)

Komisija pieņem zināšanai, ka Austrijas valdība ir apņēmusies ar atpakaļejošu spēku grozīt Enerģijas nodokļa atmaksas likumu. Minētās izmaiņas Komisija uzskata par savienojamām ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, jo īpaši 52. punktu saistībā ar 45. punktu un 51.1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Nodokļu atmaksa, ko Austrija noteica 2002. gadā saskaņā ar 1996. gada Likuma par enerģijas nodokļa atmaksu 2002. gada 158. federatīvā likuma redakcijā un kas bez izmaiņām tika pagarināts līdz 2003. gada 31. decembrim, ir pretlikumīgs un ar kopējo tirgu nesavienojams valsts atbalsts.

2. pants

Austrija atceļ 1. pantā minēto atbalsta shēmu, ciktāl tā vēl turpina darboties.

3. pants

Austrija veic nepieciešamos pasākumus, lai, kā minēts Austrijas attiecīgo iestāžu 2003. gada 5. decembra vēstulē, pasākumu grozītu ar atpakaļejošu spēku.

4. pants

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas brīža Austrija paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šo lēmumu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 9. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 164, 15.7.2003., 2. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Saskaņā ar Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1182/71 par laiku datumu un termiņu noteikšanu (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.), it īpaši 3. pantu, viedokļu iesniegšanas termiņš beidzās 2003. gada 18. augustā.

3

(4)  2001. gada 8. novembra spriedums Lietā C-143/99, Adria-Wien cauruļvads GmbH un, Wietersdorfer&Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten; Krāj. 2001, I-8365.

4

Adria-Wien

GmbH

Wietersdorfer&Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten

Austrijas Konstitucionālā tiesa izvirzīja Tiesai divus jautājumus provizoriskai izlemšanai:

| 1) | Vai dalībvalsts likumā noteiktie pasākumi, kas paredz daļēju dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksāšanu, bet šo atmaksu piešķir tikai uz uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces, ir uzskatāmi par valsts sniegtu palīdzību Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. panta izpratnē? |
| --- | --- |

1)

Vai dalībvalsts likumā noteiktie pasākumi, kas paredz daļēju dabas gāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksāšanu, bet šo atmaksu piešķir tikai uz uzņēmumiem, kas galvenokārt ražo fiziskas preces, ir uzskatāmi par valsts sniegtu palīdzību Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. panta izpratnē?

| 2) | Ja uz pirmo jautājumu atbilde ir apstiprinoša: vai šāda veida likumā paredzēti pasākumi ir uzskatāmi par valsts palīdzību Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. panta izpratnē arī tad, ja tā tiek sniegta visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie galvenokārt ražo fiziskas preces? |
| --- | --- |

2)

Ja uz pirmo jautājumu atbilde ir apstiprinoša: vai šāda veida likumā paredzēti pasākumi ir uzskatāmi par valsts palīdzību Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. panta izpratnē arī tad, ja tā tiek sniegta visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie galvenokārt ražo fiziskas preces?

(5)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

5

(6)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

6

(7)  Sk. Eiropas Kopienas tiesas 1992. gada 17. novembra spriedumu Lietā C-105/91 Komisija/Grieķija, Krāj. 1992, I-5871. lpp.; 1996. gada 10. septembra spriedumu Lietā C-11/95 Komisija/Beģija, Krāj. 1996, I-4415. lpp.; 1999. gada 9. janvāra spriedumu Lietā C-365/97 Komisija/Itālija, Krāj. 1999, I-7773. lpp. un 1988. gada 4. februāra spriedumu Lietā C-13/86 Komisija/Itālija, Krāj. 1988, 607. lpp.

7

(8)  Sk. N 449/2001 – Vācija, N 123/2000 – Apvienotā Karaliste, C 42/2003 – Zviedrija.

8

(9)  Komisija konstatē, ka šīs izmaiņas vēl nav stājušās spēkā.

9

(10)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

10

(11)  Lieta C 265/85, Van den Bergh und Jurgens BV/Komisija, Krāj. 1987, 1155. lpp., 44. punkts.

11

Van den Bergh und Jurgens BV

(12)  Sk. īpaši Komisijas lēmumus par Vācijas ekoloģijas nodokli, NN 47/99 (OV C 166, 12.6.1999.) un valsts atbalsta lietā N 575/A/99 (OV C 322, 11.11.2000.).

12

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 9. decembris),

attiecībā uz tiesas procesu atbilstoši EK Līguma 81. pantam un EEZ līguma 53. pantam (Lieta C.37.533 – Holīna hlorīds)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4717)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, franču un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/566/EK)

2004. gada 9. decembrī Komisija pieņēma lēmumu attiecībā uz tiesas procesu atbilstoši EK Līguma 81. pantam un EEZ līguma 53. pantam. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1) 30. panta nosacījumiem, Komisija ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tostarp jebkādas uzliktās sodanaudas, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu likumīgās tiesības aizsargāt savas biznesa intereses. Pilna lēmuma teksta nekonfidenciāla versija ir pieejama lietas oriģinālvalodās un Komisijas darba valodās Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/competition

I.   KOPSAVILKUMS PAR PĀRKĀPUMU

1.   Ievads

| (1) | Lēmums ir adresēts uzņēmumiem Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, kopā un atsevišķi (turpmāk tekstā “Akzo Nobel”), BASF AG (turpmāk tekstā “BASF”), Bioproducts Incorporated (turpmāk tekstā “Bioproducts”), Chinook Group Limited Partnership un Chinook Group Limited, kopā un atsevišķi (turpmāk tekstā “Chinook”), DuCoa LP (turpmāk tekstā “DuCoa”) un UCB SA (turpmāk tekstā “UCB”). |
| --- | --- |

(1)

Lēmums ir adresēts uzņēmumiem Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, kopā un atsevišķi (turpmāk tekstā “Akzo Nobel”), BASF AG (turpmāk tekstā “BASF”), Bioproducts Incorporated (turpmāk tekstā “Bioproducts”), Chinook Group Limited Partnership un Chinook Group Limited, kopā un atsevišķi (turpmāk tekstā “Chinook”), DuCoa LP (turpmāk tekstā “DuCoa”) un UCB SA (turpmāk tekstā “UCB”).

| (2) | Adresāti piedalījās vienā un ilgstošā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā “EK Līgums” jeb “Līgums”) 81. panta 1. punkta pārkāpumā un no 1994. gada 1. janvāra Eiropas Ekonomikas zonas līguma 53. panta 1. punktu (turpmāk tekstā EEZ līgums), kas darbojas visā EEZ teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Adresāti piedalījās vienā un ilgstošā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk tekstā “EK Līgums” jeb “Līgums”) 81. panta 1. punkta pārkāpumā un no 1994. gada 1. janvāra Eiropas Ekonomikas zonas līguma 53. panta 1. punktu (turpmāk tekstā EEZ līgums), kas darbojas visā EEZ teritorijā.

| (3) | Komisija uzsāka izmeklēšanu globālajā holīna hlorīda rūpniecībā pēc tam, kad 1999. gada aprīlī tā bija saņēmusi lūgumu samazināt sodu no ASV piegādātāja Bioproducts. Izmeklēšana aptvēra laika posmu no 1992. gada līdz 1998. gada beigām (turpmāk tekstā saukts “izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija uzsāka izmeklēšanu globālajā holīna hlorīda rūpniecībā pēc tam, kad 1999. gada aprīlī tā bija saņēmusi lūgumu samazināt sodu no ASV piegādātāja Bioproducts. Izmeklēšana aptvēra laika posmu no 1992. gada līdz 1998. gada beigām (turpmāk tekstā saukts “izmeklēšanas periods”).

2.   Holīna hlorīda tirgus

| (4) | Holīna hlorīds pieder ūdenī šķīstošo vitamīnu B kompleksa grupai (vitamīns B4). To galvenokārt izmanto dzīvnieku barības ražošanā kā tradicionālu barības piedevu, sevišķi mājputniem un cūkām, lai pastiprinātu augšanu, samazinātu mirstību, palielinātu barības efektivitāti, mājputniem paaugstinātu dējību un uzlabotu gaļas kvalitāti. |
| --- | --- |

(4)

Holīna hlorīds pieder ūdenī šķīstošo vitamīnu B kompleksa grupai (vitamīns B4). To galvenokārt izmanto dzīvnieku barības ražošanā kā tradicionālu barības piedevu, sevišķi mājputniem un cūkām, lai pastiprinātu augšanu, samazinātu mirstību, palielinātu barības efektivitāti, mājputniem paaugstinātu dējību un uzlabotu gaļas kvalitāti.

| (5) | Izmeklēšanas laika posma sākumā holīna hlorīdu ražoja galvenokārt Eiropā un Ziemeļamerikā (Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā), lai gan holīna hlorīdu ražošana notika arī Ķīnā, Indijā, Japānā, Korejā un Taivānā. Ziemeļamerikas ražotāji eksportēja uz Centrālo un Dienvidameriku, Eiropu, Tālajiem Austrumiem un Dienvidaustrumu Āziju. Eiropas ražotāji sāka eksportēt uz Centrālo un Dienvidāfriku, Dienvidaustrumu Āziju un Tālajiem Austrumiem. Eiropas un Ziemeļamerikas ražotājiem bija ražotnes arī dažādās pasaules vietās un tika paplašināta vietējā ražošana, lai samazinātu transporta un uzglabāšanas izdevumus, kā arī labāk iespiestos vietējos tirgos. Jo īpaši BASF izveidoja ražotnes Meksikā, Brazīlijā un Taizemē, Akzo Nobel un UCB – Ķīnā, Ducoa – Meksikā un Chinook – Singapūrā. |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšanas laika posma sākumā holīna hlorīdu ražoja galvenokārt Eiropā un Ziemeļamerikā (Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā), lai gan holīna hlorīdu ražošana notika arī Ķīnā, Indijā, Japānā, Korejā un Taivānā. Ziemeļamerikas ražotāji eksportēja uz Centrālo un Dienvidameriku, Eiropu, Tālajiem Austrumiem un Dienvidaustrumu Āziju. Eiropas ražotāji sāka eksportēt uz Centrālo un Dienvidāfriku, Dienvidaustrumu Āziju un Tālajiem Austrumiem. Eiropas un Ziemeļamerikas ražotājiem bija ražotnes arī dažādās pasaules vietās un tika paplašināta vietējā ražošana, lai samazinātu transporta un uzglabāšanas izdevumus, kā arī labāk iespiestos vietējos tirgos. Jo īpaši BASF izveidoja ražotnes Meksikā, Brazīlijā un Taizemē, Akzo Nobel un UCB – Ķīnā, Ducoa – Meksikā un Chinook – Singapūrā.

| (6) | Holīna hlorīda pasaules tirgus apmērs 1997. gadā, pēdējā pilnajā pārkāpuma gadā, tika lēsts 183,7 miljonu euro apjomā, uz EEZ attiecās 52,6 miljoni euro. Izmeklēšanas perioda laikā ražotāji, kas iesaistīti pārkāpumā, kontrolēja vairāk nekā 80 % pasaules tirgus. Attiecīgie Eiropas ražotāji kontrolēja gandrīz 80 % EEZ teritorijas. |
| --- | --- |

(6)

Holīna hlorīda pasaules tirgus apmērs 1997. gadā, pēdējā pilnajā pārkāpuma gadā, tika lēsts 183,7 miljonu euro apjomā, uz EEZ attiecās 52,6 miljoni euro. Izmeklēšanas perioda laikā ražotāji, kas iesaistīti pārkāpumā, kontrolēja vairāk nekā 80 % pasaules tirgus. Attiecīgie Eiropas ražotāji kontrolēja gandrīz 80 % EEZ teritorijas.

3.   Karteļa raksturojums

| (7) | Ciktāl attiecas uz EEZ, holīna hlorīda kartelis darbojās divos atšķirīgos, taču cieši saistītos līmeņos, globālā līmenī un Eiropas līmenī. Globālajā līmenī visi ražotāji, kas pakļauti šai tiesas prāvai, laika posmā no 1992. gada jūnija līdz 1994. gada aprīlim piedalījās pretkonkurences pasākumos attiecībā uz EEZ. Šie pasākumi ietvēra pasaules mēroga cenu noteikšanu un paaugstināšanu, pasaules tirgu sadali, izplatītāju un pārveidotāju kontroli, kā arī apmaiņu ar komercnoslēpumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ciktāl attiecas uz EEZ, holīna hlorīda kartelis darbojās divos atšķirīgos, taču cieši saistītos līmeņos, globālā līmenī un Eiropas līmenī. Globālajā līmenī visi ražotāji, kas pakļauti šai tiesas prāvai, laika posmā no 1992. gada jūnija līdz 1994. gada aprīlim piedalījās pretkonkurences pasākumos attiecībā uz EEZ. Šie pasākumi ietvēra pasaules mēroga cenu noteikšanu un paaugstināšanu, pasaules tirgu sadali, izplatītāju un pārveidotāju kontroli, kā arī apmaiņu ar komercnoslēpumiem.

| (8) | Ziemeļamerikas ražotāji nepiedalījās vairākās sekojošās pretkonkurences sanāksmēs, kas notika tikai Eiropas ražotāju starpā, nolūkā saskaņot savu darbību Eiropas tirgū. Šīs sanāksmes notika laika posmā no 1994. gada marta līdz 1998. gada oktobrim. Šie pasākumi ietvēra cenu noteikšanu un paaugstināšanu (gan EEZ kopumā, gan attiecībā uz konkrētiem nacionālajiem tirgiem un individuāliem pircējiem), individuālu pircēju sadali iesaistīto uzņēmumu starpā, tirgus daļu sadali katram uzņēmumam EEZ tirgū kopumā, izplatītāju un pārveidotāju kontroli, kā arī apmaiņu ar komercnoslēpumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ziemeļamerikas ražotāji nepiedalījās vairākās sekojošās pretkonkurences sanāksmēs, kas notika tikai Eiropas ražotāju starpā, nolūkā saskaņot savu darbību Eiropas tirgū. Šīs sanāksmes notika laika posmā no 1994. gada marta līdz 1998. gada oktobrim. Šie pasākumi ietvēra cenu noteikšanu un paaugstināšanu (gan EEZ kopumā, gan attiecībā uz konkrētiem nacionālajiem tirgiem un individuāliem pircējiem), individuālu pircēju sadali iesaistīto uzņēmumu starpā, tirgus daļu sadali katram uzņēmumam EEZ tirgū kopumā, izplatītāju un pārveidotāju kontroli, kā arī apmaiņu ar komercnoslēpumiem.

| (9) | Komisija atklāja, ka pasākumi globālajā un Eiropas līmenī kopā veidoja daļu no vispārējas shēmas, kas noteica karteļa dalībnieku darbību EEZ, kā arī ierobežoja viņu individuālo tirdzniecības rīcību, lai sasniegtu vienotu pretkonkurences ekonomisko mērķi, proti, normālu konkurences apstākļu deformēšanu EEZ attiecībā uz holīna hlorīdu. Ziemeļamerikas ražotāji kādu laiku piedalījās šajā shēmā (no 1992. gada oktobra līdz 1994. gada aprīlim, tas ir, vienu gadu un sešus mēnešus) un Eiropas ražotāji visu šo laika posmu (no 1992. gada oktobra līdz 1998. gada septembrim jeb piecus gadus un vienpadsmit mēnešus). |
| --- | --- |

(9)

Komisija atklāja, ka pasākumi globālajā un Eiropas līmenī kopā veidoja daļu no vispārējas shēmas, kas noteica karteļa dalībnieku darbību EEZ, kā arī ierobežoja viņu individuālo tirdzniecības rīcību, lai sasniegtu vienotu pretkonkurences ekonomisko mērķi, proti, normālu konkurences apstākļu deformēšanu EEZ attiecībā uz holīna hlorīdu. Ziemeļamerikas ražotāji kādu laiku piedalījās šajā shēmā (no 1992. gada oktobra līdz 1994. gada aprīlim, tas ir, vienu gadu un sešus mēnešus) un Eiropas ražotāji visu šo laika posmu (no 1992. gada oktobra līdz 1998. gada septembrim jeb piecus gadus un vienpadsmit mēnešus).

II.   SODANAUDA

1.   Ierobežojuma periods

| (10) | Ziemeļamerikas ražotāji pārtrauca piedalīšanos pārkāpumā globālās sanāksmes, kas notika no 1994. gada 14. līdz 20. aprīlim, beigās. Pirmo pārkāpuma izmeklēšanas pasākumu Komisija veica 1999. gada 26. maijā. Tā kā šis pasākums notika vairāk nekā piecus gadus pēc tam, kad Ziemeļamerikas ražotāji bija pārtraukuši piedalīties pārkāpumā (2), Ziemeļamerikas ražotājiem Bioproducts, Chinook un DuCoa nekādu sodanaudu uzlikt nevar. |
| --- | --- |

(10)

Ziemeļamerikas ražotāji pārtrauca piedalīšanos pārkāpumā globālās sanāksmes, kas notika no 1994. gada 14. līdz 20. aprīlim, beigās. Pirmo pārkāpuma izmeklēšanas pasākumu Komisija veica 1999. gada 26. maijā. Tā kā šis pasākums notika vairāk nekā piecus gadus pēc tam, kad Ziemeļamerikas ražotāji bija pārtraukuši piedalīties pārkāpumā (2), Ziemeļamerikas ražotājiem Bioproducts, Chinook un DuCoa nekādu sodanaudu uzlikt nevar.

2.   Pamatsumma

Pārkāpuma nopietnums

| (11) | Pārkāpums šajā lietā sastāvēja galvenokārt no karteļa dalībnieku slepenas vienošanās noteikt cenas EEZ, ko papildināja tirgus sadalīšana un saskaņotas darbības pret tajā esošajiem konkurentiem. Šie horizontālo ierobežojumu veidi pēc sava rakstura ir vieni no sliktākajiem EK Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ Līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumiem. Ņemot vērā izdarītā pārkāpuma raksturu un faktu, ka tas aptvēra visu kopējo tirgu, kā arī visu EEZ pēc tās izveidošanas, Komisija uzskata, ka uzņēmumi Akzo Nobel, BASF un UCB ir izdarījuši ļoti nopietnu EK Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ Līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumu. Pēc Komisijas domām šie faktori ir tādi, ka pārkāpums ir kvalificējams kā ļoti nopietns pat tad, ja pārkāpuma reālo ietekmi nevar noteikt. |
| --- | --- |

(11)

Pārkāpums šajā lietā sastāvēja galvenokārt no karteļa dalībnieku slepenas vienošanās noteikt cenas EEZ, ko papildināja tirgus sadalīšana un saskaņotas darbības pret tajā esošajiem konkurentiem. Šie horizontālo ierobežojumu veidi pēc sava rakstura ir vieni no sliktākajiem EK Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ Līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumiem. Ņemot vērā izdarītā pārkāpuma raksturu un faktu, ka tas aptvēra visu kopējo tirgu, kā arī visu EEZ pēc tās izveidošanas, Komisija uzskata, ka uzņēmumi Akzo Nobel, BASF un UCB ir izdarījuši ļoti nopietnu EK Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ Līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumu. Pēc Komisijas domām šie faktori ir tādi, ka pārkāpums ir kvalificējams kā ļoti nopietns pat tad, ja pārkāpuma reālo ietekmi nevar noteikt.

Atšķirīga attieksme

| (12) | Ļoti nopietnu pārkāpumu kategorijā iespējamo sodu skala ļauj piemērot atšķirīgu attieksmi uzņēmumiem, lai tiktu ņemta vērā efektīva pārkāpēju ekonomiskie rādītāji, lai radītu būtisku kaitējumu konkurencei. Ņemot vērā, ka pārkāpums sākās globālā līmenī, piedaloties Ziemeļamerikas uzņēmumiem, kas cita starpā piekrita aiziet no Eiropas tirgus, Komisija uzskata, ka šajā lietā ir lietderīgi izmantot globālā tirgus sadalījumu uzņēmumiem, kas piedalās pārkāpumā, lai noteiktu to attiecīgo nozīmi. Chinook bija lielākais tirgus dalībnieks pasaulē, kura tirgus daļa bija 19,3 %. Tādēļ šis uzņēmums ir ievietots pirmajā kategorijā. DuCoa, kura tirgus daļa bija 16,3 %, ir ievietots otrajā kategorijā. UCB, Bioproducts un Akzo Nobel, kuru tirgus daļas attiecīgi bija 13,4 %, 12,2 % un 12 %, ir ievietoti trešajā kategorijā. Visbeidzot, BASF, kura tirgus daļa bija 9,1 %, ir ievietots ceturtajā kategorijā. |
| --- | --- |

(12)

Ļoti nopietnu pārkāpumu kategorijā iespējamo sodu skala ļauj piemērot atšķirīgu attieksmi uzņēmumiem, lai tiktu ņemta vērā efektīva pārkāpēju ekonomiskie rādītāji, lai radītu būtisku kaitējumu konkurencei. Ņemot vērā, ka pārkāpums sākās globālā līmenī, piedaloties Ziemeļamerikas uzņēmumiem, kas cita starpā piekrita aiziet no Eiropas tirgus, Komisija uzskata, ka šajā lietā ir lietderīgi izmantot globālā tirgus sadalījumu uzņēmumiem, kas piedalās pārkāpumā, lai noteiktu to attiecīgo nozīmi. Chinook bija lielākais tirgus dalībnieks pasaulē, kura tirgus daļa bija 19,3 %. Tādēļ šis uzņēmums ir ievietots pirmajā kategorijā. DuCoa, kura tirgus daļa bija 16,3 %, ir ievietots otrajā kategorijā. UCB, Bioproducts un Akzo Nobel, kuru tirgus daļas attiecīgi bija 13,4 %, 12,2 % un 12 %, ir ievietoti trešajā kategorijā. Visbeidzot, BASF, kura tirgus daļa bija 9,1 %, ir ievietots ceturtajā kategorijā.

Pietiekama atturēšana

| (13) | Ļoti nopietnu pārkāpumu kategorijā iespējamo sodanaudu skala arī ļauj noteikt sodanaudu tādā līmenī, kas nodrošina, ka tām ir pietiekami preventīva ietekme, ņemot vērā katra uzņēmuma lielumu. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka 2003. gadā, visnesenākajā finanšu gadā pirms šī Lēmuma pieņemšanas, UCB apgrozījums bija 3 miljardi euro, Akzo Nobel – 13 miljardi euro un BASF – 33,4 miljardi euro. Tādēļ Komisija uzskata par atbilstošu reizināt Akzo Nobel sodanaudu ar koeficientu 1,5 un BASF – ar koeficientu 2. |
| --- | --- |

(13)

Ļoti nopietnu pārkāpumu kategorijā iespējamo sodanaudu skala arī ļauj noteikt sodanaudu tādā līmenī, kas nodrošina, ka tām ir pietiekami preventīva ietekme, ņemot vērā katra uzņēmuma lielumu. Šajā sakarā Komisija atzīmē, ka 2003. gadā, visnesenākajā finanšu gadā pirms šī Lēmuma pieņemšanas, UCB apgrozījums bija 3 miljardi euro, Akzo Nobel – 13 miljardi euro un BASF – 33,4 miljardi euro. Tādēļ Komisija uzskata par atbilstošu reizināt Akzo Nobel sodanaudu ar koeficientu 1,5 un BASF – ar koeficientu 2.

Ilgums

| (14) | Akzo Nobel NV, kopā ar Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG un UCB SA piedalījās pārkāpumā vismaz no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim, piecu gadu un vienpadsmit mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(14)

Akzo Nobel NV, kopā ar Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG un UCB SA piedalījās pārkāpumā vismaz no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim, piecu gadu un vienpadsmit mēnešu laikā.

3.   Vainu pastiprinoši apstākļi

Recidīvisms

| (15) | Laikā, kad notika pārkāpums BASF jau bija pakļauts iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, kas aizliedz karteļa darbību Lēmumos 69/243/EEK (3) un 94/599/EK (4). Fakts, ka BASF atkārtoja tāda paša veida rīcību, lai gan citā nozarē, nevis tajā, kurā tam iepriekš bija uzlikta sodanauda, liecina, ka pirmās sodanaudas uzlikšana nemudināja BASF mainīt savu rīcību visā uzņēmumā. Tas Komisijas izpratnē ir vainu pastiprinošs apstāklis. Šis vainu pastiprinošais apstāklis attaisno BASF, uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumu par 50 %. Gadījumos, kas saistīti ar recidīvismu, Komisija parasti izmanto 50 % likmi. |
| --- | --- |

(15)

Laikā, kad notika pārkāpums BASF jau bija pakļauts iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, kas aizliedz karteļa darbību Lēmumos 69/243/EEK (3) un 94/599/EK (4). Fakts, ka BASF atkārtoja tāda paša veida rīcību, lai gan citā nozarē, nevis tajā, kurā tam iepriekš bija uzlikta sodanauda, liecina, ka pirmās sodanaudas uzlikšana nemudināja BASF mainīt savu rīcību visā uzņēmumā. Tas Komisijas izpratnē ir vainu pastiprinošs apstāklis. Šis vainu pastiprinošais apstāklis attaisno BASF, uzliekamās pamata sodanaudas palielinājumu par 50 %. Gadījumos, kas saistīti ar recidīvismu, Komisija parasti izmanto 50 % likmi.

4.   Vainu mīkstinoši apstākļi

Savlaicīga pārkāpuma pārtraukšana

| (16) | BASF un UCB pieprasa sodanaudas samazinājumu par iepriekšēju pārkāpuma pārtraukšanu. Karteļa pārkāpumi pēc sava rakstura ir ļoti nopietni antimonopola pārkāpumi. Šādu pārkāpumu veicēji parasti ļoti labi apzinās, ka viņi ir iesaistīti nelikumīgās darbībās. Pēc Komisijas domām šādos apzinātos nelikumīgas darbības gadījumos fakts, ka uzņēmums ir pārtraucis šādu darbību pirms Komisijas iejaukšanās, nedod tiesības saņemt kādu īpašu atlīdzību, izņemto to, ka attiecīgā uzņēmuma pārkāpuma izdarīšanas laiks atzīstams īsāks, nekā tas varētu būt. |
| --- | --- |

(16)

BASF un UCB pieprasa sodanaudas samazinājumu par iepriekšēju pārkāpuma pārtraukšanu. Karteļa pārkāpumi pēc sava rakstura ir ļoti nopietni antimonopola pārkāpumi. Šādu pārkāpumu veicēji parasti ļoti labi apzinās, ka viņi ir iesaistīti nelikumīgās darbībās. Pēc Komisijas domām šādos apzinātos nelikumīgas darbības gadījumos fakts, ka uzņēmums ir pārtraucis šādu darbību pirms Komisijas iejaukšanās, nedod tiesības saņemt kādu īpašu atlīdzību, izņemto to, ka attiecīgā uzņēmuma pārkāpuma izdarīšanas laiks atzīstams īsāks, nekā tas varētu būt.

Neīstenošana

| (17) | Akzo Nobel, BASF un UCB uzstāj, ka pārkāpums vai tā elementi netika, netika pilnībā vai efektīvi īstenoti. Pēc Komisijas domām pasākumi, ciktāl tie attiecas uz EEZ tirgu, tika īstenoti, vismaz Eiropas ražotāji tos īstenoja. Jo īpaši tie tika īstenoti attiecībā uz galvenajiem cenu elementiem un klientu sadalījumu Eiropā, kā arī uz pārveidotāju kontroli, pat tad, ja šāda īstenošana ir bijusi daudz nesekmīgāka, lai sasniegtu patieso ietekmi uz tirgu, tirgū saglabājušās konkurences dēļ. Neviens no trim iesaistītajiem ražotājiem nav sniedzis nekādas norādes, ka viņiem ir bijusi jebkāda vēlme, viņi ir veikuši jebkādas darbības, lai apzināti atturētos no vienošanos pildīšanas kas noslēgtas attiecībā uz EEZ, īstenošanas laika posmā, kad viņi tās stingri ievēroja. |
| --- | --- |

(17)

Akzo Nobel, BASF un UCB uzstāj, ka pārkāpums vai tā elementi netika, netika pilnībā vai efektīvi īstenoti. Pēc Komisijas domām pasākumi, ciktāl tie attiecas uz EEZ tirgu, tika īstenoti, vismaz Eiropas ražotāji tos īstenoja. Jo īpaši tie tika īstenoti attiecībā uz galvenajiem cenu elementiem un klientu sadalījumu Eiropā, kā arī uz pārveidotāju kontroli, pat tad, ja šāda īstenošana ir bijusi daudz nesekmīgāka, lai sasniegtu patieso ietekmi uz tirgu, tirgū saglabājušās konkurences dēļ. Neviens no trim iesaistītajiem ražotājiem nav sniedzis nekādas norādes, ka viņiem ir bijusi jebkāda vēlme, viņi ir veikuši jebkādas darbības, lai apzināti atturētos no vienošanos pildīšanas kas noslēgtas attiecībā uz EEZ, īstenošanas laika posmā, kad viņi tās stingri ievēroja.

Izmeklēšanas ilgums

| (18) | BASF iebilst, ka samazinājums ir jāpiešķir izmeklēšanas ilguma dēļ. Komisija ievēro, ka kopumā no Komisijas netiek prasīts samazināt sodanaudu izmeklēšanas ilguma dēļ. Spēkā ir parastais ierobežojuma periods, kas izklāstīts Regulas (EK) Nr. 1/2003 25. pantā. Jo īpaši šī Panta 5. punktā ir noteikts, ka ierobežojuma periodam ir jābeidzas ne vēlāk kā dienā, kad laika posms, kas vienāds ar dubultu ierobežojuma periodu, kas beidzas Komisija neuzliekot sodu vai periodisku sodanaudas samaksu. Šis laika posms šajā tiesas procesā ne tuvu nav beidzies. |
| --- | --- |

(18)

BASF iebilst, ka samazinājums ir jāpiešķir izmeklēšanas ilguma dēļ. Komisija ievēro, ka kopumā no Komisijas netiek prasīts samazināt sodanaudu izmeklēšanas ilguma dēļ. Spēkā ir parastais ierobežojuma periods, kas izklāstīts Regulas (EK) Nr. 1/2003 25. pantā. Jo īpaši šī Panta 5. punktā ir noteikts, ka ierobežojuma periodam ir jābeidzas ne vēlāk kā dienā, kad laika posms, kas vienāds ar dubultu ierobežojuma periodu, kas beidzas Komisija neuzliekot sodu vai periodisku sodanaudas samaksu. Šis laika posms šajā tiesas procesā ne tuvu nav beidzies.

Krīzes situācija

| (19) | BASF iebilst, ka samazinājums ir jāpiešķir par tādu nepierādītu faktu, ka holīna hlorīda rūpniecība atrodas krīzes situācijā. Komisija ievēro, ka fakts, ka uzņēmums negūst peļņu no konkrētas komerciālās darbības, nedod tai tiesības slēgt slepenu vienošanos ar konkurentiem, lai apkrāptu klientus un citus konkurentus. Parasti karteļi riskē sākt darbību nevis tad, kad uzņēmumi gūst lielu peļņu, bet gan tieši tad, kad nozarē rodas problēmas. |
| --- | --- |

(19)

BASF iebilst, ka samazinājums ir jāpiešķir par tādu nepierādītu faktu, ka holīna hlorīda rūpniecība atrodas krīzes situācijā. Komisija ievēro, ka fakts, ka uzņēmums negūst peļņu no konkrētas komerciālās darbības, nedod tai tiesības slēgt slepenu vienošanos ar konkurentiem, lai apkrāptu klientus un citus konkurentus. Parasti karteļi riskē sākt darbību nevis tad, kad uzņēmumi gūst lielu peļņu, bet gan tieši tad, kad nozarē rodas problēmas.

Disciplināri pasākumi un atbilstības programma

| (20) | BASF iebilst, ka uzņēmumam ir jāsaņem samazinājums par to, ka ir veikti disciplināri pasākumi pret darbiniekiem, kas iesaistījās pārkāpumā un par atbilstības programmas ieviešanu. Lai gan Komisija atzinīgi novērtē uzņēmumu veiktos pasākumus, lai izvairītos no karteļa pārkāpumiem nākotnē, šādi pasākumi nevar mainīt izdarīto pārkāpumu un nepieciešamību pret to vērsties ar attiecīgām sankcijām šajā Lēmumā. |
| --- | --- |

(20)

BASF iebilst, ka uzņēmumam ir jāsaņem samazinājums par to, ka ir veikti disciplināri pasākumi pret darbiniekiem, kas iesaistījās pārkāpumā un par atbilstības programmas ieviešanu. Lai gan Komisija atzinīgi novērtē uzņēmumu veiktos pasākumus, lai izvairītos no karteļa pārkāpumiem nākotnē, šādi pasākumi nevar mainīt izdarīto pārkāpumu un nepieciešamību pret to vērsties ar attiecīgām sankcijām šajā Lēmumā.

Efektīva sadarbība ārpus 1996. gada Paziņojuma par iecietību

| (21) | UCB bija pirmais uzņēmums, kas brīvprātīgi informēja Komisiju par faktu, ka bez sanāksmēm globālā līmenī, Eiropas ražotājiem ir bijušas vairākas savstarpējas sanāksmes Eiropas līmenī. UCB brīvprātīgi sniegtā liecība Komisija ļāva noteikt, ka pārkāpuma ilgums ir pieci gadi un vienpadsmit mēneši. Ja Komisijai būtu zināmas tikai globālā līmeņa vienošanās, pārkāpuma ilgums būtu viens gads un seši mēneši. Lai atlīdzinātu UCB par šo ilguma pagarinājumu, Komisija uzskata par piemērotu piešķirt UCB samazinājumu par vainu mīkstinošiem apstākļiem, kas vienāds ar 25,8 % no pamatsummas. Šis samazinājums atbilst pamatsummas 40 % palielinājumam, kas rodas no pārkāpuma ilguma, kas ir pieci gadi un vienpadsmit mēneši, nevis viens gads un seši mēneši. |
| --- | --- |

(21)

UCB bija pirmais uzņēmums, kas brīvprātīgi informēja Komisiju par faktu, ka bez sanāksmēm globālā līmenī, Eiropas ražotājiem ir bijušas vairākas savstarpējas sanāksmes Eiropas līmenī. UCB brīvprātīgi sniegtā liecība Komisija ļāva noteikt, ka pārkāpuma ilgums ir pieci gadi un vienpadsmit mēneši. Ja Komisijai būtu zināmas tikai globālā līmeņa vienošanās, pārkāpuma ilgums būtu viens gads un seši mēneši. Lai atlīdzinātu UCB par šo ilguma pagarinājumu, Komisija uzskata par piemērotu piešķirt UCB samazinājumu par vainu mīkstinošiem apstākļiem, kas vienāds ar 25,8 % no pamatsummas. Šis samazinājums atbilst pamatsummas 40 % palielinājumam, kas rodas no pārkāpuma ilguma, kas ir pieci gadi un vienpadsmit mēneši, nevis viens gads un seši mēneši.

5.   1996. gada Paziņojuma par iecietību piemērošana

Būtiska sodanaudas samazināšana (“Sadaļa D”: samazinājums no 10 % līdz 50 %)

| (22) | Akzo Nobel, BASF un UCB sadarbojās ar Komisiju dažādās izmeklēšanas stadijās nolūkā saņemt labvēlīgu attieksmi, kas izklāstīta 1996. gada Paziņojumā par iecietību, kurš ir piemērojams šim tiesas procesam (5). |
| --- | --- |

(22)

Akzo Nobel, BASF un UCB sadarbojās ar Komisiju dažādās izmeklēšanas stadijās nolūkā saņemt labvēlīgu attieksmi, kas izklāstīta 1996. gada Paziņojumā par iecietību, kurš ir piemērojams šim tiesas procesam (5).

BASF

| (23) | BASF bija trešais uzņēmums, kas brīvprātīgi sniedza liecību par globālajām norunām. Kad BASF iesniedza savu liecību, Komisijas rīcībā jau bija Chinook un Bioproducts sniegtā liecība par šīm norunām. Neatkarīgi no Chinook sniegtās liecības vērtības, Bioproducts liecība pati par sevi bija nepārprotami pietiekama, lai tā kļūtu par izšķirošu liecību par karteļa pastāvēšanu 1996. gada Paziņojuma par iecietību B nodaļas izpratnē. Tādēļ, kad BASF sniedza savu informāciju, tas nebija pirmais uzņēmums, kas sniedz Komisijai izšķirošu liecību par karteļa pastāvēšanu. Tādējādi 1996. gada Paziņojuma par iecietību B un C nodaļa neattiecas ne uz BASF, ne uz pārējiem diviem Eiropas ražotājiem. |
| --- | --- |

(23)

BASF bija trešais uzņēmums, kas brīvprātīgi sniedza liecību par globālajām norunām. Kad BASF iesniedza savu liecību, Komisijas rīcībā jau bija Chinook un Bioproducts sniegtā liecība par šīm norunām. Neatkarīgi no Chinook sniegtās liecības vērtības, Bioproducts liecība pati par sevi bija nepārprotami pietiekama, lai tā kļūtu par izšķirošu liecību par karteļa pastāvēšanu 1996. gada Paziņojuma par iecietību B nodaļas izpratnē. Tādēļ, kad BASF sniedza savu informāciju, tas nebija pirmais uzņēmums, kas sniedz Komisijai izšķirošu liecību par karteļa pastāvēšanu. Tādējādi 1996. gada Paziņojuma par iecietību B un C nodaļa neattiecas ne uz BASF, ne uz pārējiem diviem Eiropas ražotājiem.

| (24) | Kas attiecas uz BASF sniegtās liecības, kas aprobežojās tikai ar globālajām norunām, būtību, var teikt, ka tā ir devusi būtisku ieguldījumu pārkāpuma pastāvēšanas konstatēšanā 1996. gada Paziņojuma par iecietību D nodaļas izpratnē, kas nodrošina iespējamu samazinājumu no 10 % līdz 50 %. Taču sniegtās informācijas vērtība paliek diezgan ierobežota, ņemot vērā plašo liecību par globālajām norunām, kas jau bija Komisijas rīcībā. |
| --- | --- |

(24)

Kas attiecas uz BASF sniegtās liecības, kas aprobežojās tikai ar globālajām norunām, būtību, var teikt, ka tā ir devusi būtisku ieguldījumu pārkāpuma pastāvēšanas konstatēšanā 1996. gada Paziņojuma par iecietību D nodaļas izpratnē, kas nodrošina iespējamu samazinājumu no 10 % līdz 50 %. Taču sniegtās informācijas vērtība paliek diezgan ierobežota, ņemot vērā plašo liecību par globālajām norunām, kas jau bija Komisijas rīcībā.

| (25) | Pēc iebilduma saņemšanas, BASF informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita. |
| --- | --- |

(25)

Pēc iebilduma saņemšanas, BASF informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita.

| (26) | Ņemot vērā minētās sadarbības dažādos elementus, Komisija uzskata, ka BASF ir tiesības uz sodanaudas, kas tiktu uzlikta, 20 % samazinājumu. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā minētās sadarbības dažādos elementus, Komisija uzskata, ka BASF ir tiesības uz sodanaudas, kas tiktu uzlikta, 20 % samazinājumu.

UCB

| (27) | UCB brīvprātīgi informēja Komisiju par deviņām karteļa sanāksmēm, kas notika Eiropas līmenī, no 1994. gada marta līdz 1998. gada oktobrim. UCB norādīja dalībniekus un sniedza šo sanāksmju īstu vispārēju raksturojumu. UCB arī pievienoja vienlaicīgus ziņojumus par pirmajām divām šī karteļa sanāksmēm, kas notika 1994. gadā. Laikā, kad UCB sniedza savu informāciju, Komisijai nebija zināms par sanāksmēm Eiropas līmenī. Kopumā šī liecība deva svarīgu būtisku ieguldījumu pārkāpuma konstatēšanā, pat ja neviena rakstiska jaunāka liecība netika sniegta par laika posmu no 1995. līdz 1998. gadam. |
| --- | --- |

(27)

UCB brīvprātīgi informēja Komisiju par deviņām karteļa sanāksmēm, kas notika Eiropas līmenī, no 1994. gada marta līdz 1998. gada oktobrim. UCB norādīja dalībniekus un sniedza šo sanāksmju īstu vispārēju raksturojumu. UCB arī pievienoja vienlaicīgus ziņojumus par pirmajām divām šī karteļa sanāksmēm, kas notika 1994. gadā. Laikā, kad UCB sniedza savu informāciju, Komisijai nebija zināms par sanāksmēm Eiropas līmenī. Kopumā šī liecība deva svarīgu būtisku ieguldījumu pārkāpuma konstatēšanā, pat ja neviena rakstiska jaunāka liecība netika sniegta par laika posmu no 1995. līdz 1998. gadam.

| (28) | Pēc iebilduma saņemšanas, UCB informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita. Tomēr attiecīgajā informācijā uzņēmums UCB apgalvoja, neskatoties uz to, ka ir piedalījies vairākās globālā līmeņa sanāksmēs, tas nekad nav piedalījies nevienā globāla līmeņa nolīgumā. Savā Lēmumā Komisija noraidīja šo apgalvojumu kā nepamatotu. Tādējādi, sakarā ar to, ka uzņēmums UCB pēc iebilduma saņemšanas faktiski apstrīdēja būtiskus faktu elementus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, tas nesaņem nekādu samazinājumu par faktu neapstrīdēšanu, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību. |
| --- | --- |

(28)

Pēc iebilduma saņemšanas, UCB informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita. Tomēr attiecīgajā informācijā uzņēmums UCB apgalvoja, neskatoties uz to, ka ir piedalījies vairākās globālā līmeņa sanāksmēs, tas nekad nav piedalījies nevienā globāla līmeņa nolīgumā. Savā Lēmumā Komisija noraidīja šo apgalvojumu kā nepamatotu. Tādējādi, sakarā ar to, ka uzņēmums UCB pēc iebilduma saņemšanas faktiski apstrīdēja būtiskus faktu elementus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, tas nesaņem nekādu samazinājumu par faktu neapstrīdēšanu, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību.

| (29) | Ņemot vērā dažādos minētos sadarbības elementus, Komisija uzskata, ka UCB ir tiesības uz sodanaudas, kas tiktu uzlikta, 30 % samazinājumu. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā dažādos minētos sadarbības elementus, Komisija uzskata, ka UCB ir tiesības uz sodanaudas, kas tiktu uzlikta, 30 % samazinājumu.

Akzo Nobel

| (30) | 2002. gada janvārī Akzo Nobel iesniedza labprātīgu ziņojumu par norunām Eiropā. Šis ziņojums sniedza sīku Eiropas līmeņa norunu satura aprakstu, tostarp būtisku informāciju, ko uzņēmums UCB nebija sniedzis. Tomēr, piešķirot soda samazināšanu, ir jāņem vērā fakts, ka Akzo Nobel iesniedza savu ziņojumu divarpus gadus pēc tam, kad UCB bija sniedzis savu informāciju par šīm norunām. |
| --- | --- |

(30)

2002. gada janvārī Akzo Nobel iesniedza labprātīgu ziņojumu par norunām Eiropā. Šis ziņojums sniedza sīku Eiropas līmeņa norunu satura aprakstu, tostarp būtisku informāciju, ko uzņēmums UCB nebija sniedzis. Tomēr, piešķirot soda samazināšanu, ir jāņem vērā fakts, ka Akzo Nobel iesniedza savu ziņojumu divarpus gadus pēc tam, kad UCB bija sniedzis savu informāciju par šīm norunām.

| (31) | Pēc iebilduma saņemšanas, Akzo Nobel informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita. |
| --- | --- |

(31)

Pēc iebilduma saņemšanas, Akzo Nobel informēja Komisiju, ka tas būtībā neapstrīd faktus, uz kuriem Komisija ir balstījusi savu apsūdzību, izņemot dažus faktiskus labojumus, kam Komisija piekrita.

| (32) | Ņemot vērā dažādos minētās sadarbības elementus, Komisija uzskata, ka Akzo Nobel ir tiesības saņemt sodanaudas, kas tam būtu uzlikta, 30 % samazinājumu. Šajā aprēķinā ir ņemts vērā, no vienas puses, tas, ka Akzo Nobel ziņojums par Eiropas norunām bija gandrīz tik pat vērtīgs Komisijai kā informācija un liecības, ko par šīm norunām iepriekš sniedza UCB, taču tika iesniegts divarpus gadus vēlāk, no otras puses, ka Akzo Nobel, pretēji UCB, neapstrīdēja faktus, uz kuriem Komisija balstīja savu apsūdzību. Tā rezultātā abi uzņēmumi saņēma vienādu procentuālu samazinājumu. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā dažādos minētās sadarbības elementus, Komisija uzskata, ka Akzo Nobel ir tiesības saņemt sodanaudas, kas tam būtu uzlikta, 30 % samazinājumu. Šajā aprēķinā ir ņemts vērā, no vienas puses, tas, ka Akzo Nobel ziņojums par Eiropas norunām bija gandrīz tik pat vērtīgs Komisijai kā informācija un liecības, ko par šīm norunām iepriekš sniedza UCB, taču tika iesniegts divarpus gadus vēlāk, no otras puses, ka Akzo Nobel, pretēji UCB, neapstrīdēja faktus, uz kuriem Komisija balstīja savu apsūdzību. Tā rezultātā abi uzņēmumi saņēma vienādu procentuālu samazinājumu.

6.   Lēmums

| (33) | Šādi uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu un no 1994. gada 1. janvāra – EEZ Līguma 53. panta 1. punktu, noradītajā laikā piedaloties pasākumu kompleksā un saskaņotās darbībās, kas ietvēra cenu noteikšanu, tirgus sadali, kā arī saskaņotās darbībās pret konkurentiem holīna hlorīda nozarē EEZ:






  a) | Akzo Nobel NV kopā ar Akzo Nobel Nederland BV,
  Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim; |
| --- | --- | --- |

(33)

Šādi uzņēmumi ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu un no 1994. gada 1. janvāra – EEZ Līguma 53. panta 1. punktu, noradītajā laikā piedaloties pasākumu kompleksā un saskaņotās darbībās, kas ietvēra cenu noteikšanu, tirgus sadali, kā arī saskaņotās darbībās pret konkurentiem holīna hlorīda nozarē EEZ:

a)

Akzo Nobel NV kopā ar Akzo Nobel Nederland BV,
  Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim;

| b) | BASF AG no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

b)

BASF AG no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim;

| c) | Bioproducts Incorporated no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim; |
| --- | --- |

c)

Bioproducts Incorporated no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim;

| d) | Chinook Group Limited Partnership kopā ar Chinook Group Limited no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim; |
| --- | --- |

d)

Chinook Group Limited Partnership kopā ar Chinook Group Limited no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim;

| e) | DuCoa, LP no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim; |
| --- | --- |

e)

DuCoa, LP no 1992. gada 13. oktobra līdz 1994. gada 14. aprīlim;

| f) | UCB SA no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

f)

UCB SA no 1992. gada 13. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.

| (34) | Par šiem pārkāpumiem tiek uzliktas šādas sodanaudas:












  a) | Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, kopā un atsevišķi: |
| --- | --- | --- |

(34)

Par šiem pārkāpumiem tiek uzliktas šādas sodanaudas:

a)

Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV un Akzo Nobel Functional Chemicals BV, kopā un atsevišķi:

20,99 miljoni euro;

| b) | BASF AG: |
| --- | --- |

b)

BASF AG:

34,97 miljoni euro;

| c) | UCB SA: |
| --- | --- |

c)

UCB SA:

10,38 miljoni euro.

| (35) | Uzņēmumiem, kas norādīti iepriekš 1. punktā, ir nekavējoties jāpārtrauc pārkāpumu izdarīšana, ja vien tie jau to nav izdarījuši. Šiem uzņēmumiem ir jāatturas no tādu darbību vai rīcības atkārtošanas kā šajā lietā atklātie pārkāpumi, kā arī no jebkādas darbības vai rīcības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas. |
| --- | --- |

(35)

Uzņēmumiem, kas norādīti iepriekš 1. punktā, ir nekavējoties jāpārtrauc pārkāpumu izdarīšana, ja vien tie jau to nav izdarījuši. Šiem uzņēmumiem ir jāatturas no tādu darbību vai rīcības atkārtošanas kā šajā lietā atklātie pārkāpumi, kā arī no jebkādas darbības vai rīcības, kam ir līdzīgs mērķis vai sekas.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 1. lpp.).

(2)  Skatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 2988/74 1. pantu (OV L 319, 29.11.1974., 1. lpp.) un Regulas (EK) Nr. 1/2003 25. pantu.

(3)  OV L 195, 7.8.1969., 11. lpp.

(4)  OV L 239, 14.9.1994., 14. lpp.

(5)  Saskaņā ar 2002. gada Paziņojuma par iecietību (2002. gada 14. februāris) 28. pantu, 2002. gada Paziņojums par iecietību aizstāj 1996. gada Paziņojumu attiecībā uz visiem gadījumiem, kad neviens uzņēmums nav sazinājies ar Komisiju, lai izmantotu labvēlīgu attieksmi, kas noteikta šajā paziņojumā. Tā kā šajā lietā vairāki uzņēmumi lūdza samazināt sodu pirms 2002. gada 14. februāra, spēkā ir 1996. gada Paziņojums par iecietību.

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 8. jūlijs),

ar ko pārtrauc pārbaudes procedūru par tirdzniecības šķēršļiem, kurus veido Urugvajas Austrumu Republikā ieviestie pasākumi un īstenotā tirdzniecības prakse attiecībā uz skotu viskija tirdzniecību

(2005/567/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (1), un it īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | 2004. gada 2. septembrī Skotu viskija asociācija (SVA) iesniedza sūdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3286/94 4. pantu (še turpmāk “Regula”). |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 2. septembrī Skotu viskija asociācija (SVA) iesniedza sūdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3286/94 4. pantu (še turpmāk “Regula”).

| (2) | SVA apgalvoja, ka Kopienas viskija eksportu uz Urugvajas Austrumu Republiku kavē vairāki tirdzniecības šķēršļi Regulas 2. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

SVA apgalvoja, ka Kopienas viskija eksportu uz Urugvajas Austrumu Republiku kavē vairāki tirdzniecības šķēršļi Regulas 2. panta 1. punkta nozīmē.

| (3) | Minētie tirdzniecības šķēršļi ir saistīti ar Urugvajas iekšējo akcīzes nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Minētie tirdzniecības šķēršļi ir saistīti ar Urugvajas iekšējo akcīzes nodokļu sistēmu.

| (4) | Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kas izveidota saskaņā ar Regulu, nolēma, ka sūdzība ietver pietiekamus pierādījumus, lai uzsāktu pārbaudes procedūru. Paziņojums par uzsākšanu bija publicēts 2004. gada 23. oktobraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(4)

Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kas izveidota saskaņā ar Regulu, nolēma, ka sūdzība ietver pietiekamus pierādījumus, lai uzsāktu pārbaudes procedūru. Paziņojums par uzsākšanu bija publicēts 2004. gada 23. oktobraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (5) | Izmeklēšanas laikā Urugvajas valdība izteica gatavību vienoties sarunu ceļā par sūdzībā izteiktajiem jautājumiem un piedāvā:






  a) | atcelt prasību, ka viskijs, kurš ir nogatavināts mazāk par trīs gadiem, tiek iekļauts zemāko nodokļu kategorijā. Pasākumi stāsies spēkā no 2005. gada 1. jūlija; |
| --- | --- | --- |

(5)

Izmeklēšanas laikā Urugvajas valdība izteica gatavību vienoties sarunu ceļā par sūdzībā izteiktajiem jautājumiem un piedāvā:

a)

atcelt prasību, ka viskijs, kurš ir nogatavināts mazāk par trīs gadiem, tiek iekļauts zemāko nodokļu kategorijā. Pasākumi stāsies spēkā no 2005. gada 1. jūlija;

| b) | saistībā ar prasību attiecībā uz nodokļu marku pievienošanu piemērot vienādu režīmu vietējam un importētajam viskijam. Urugvajas Austrumu Republika 2005. gada 30. jūnijā izdarīs grozījumus tās noteikumos un pasākumi stāsies spēkā pēc 90 dienu pārejas posma; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar prasību attiecībā uz nodokļu marku pievienošanu piemērot vienādu režīmu vietējam un importētajam viskijam. Urugvajas Austrumu Republika 2005. gada 30. jūnijā izdarīs grozījumus tās noteikumos un pasākumi stāsies spēkā pēc 90 dienu pārejas posma;

| c) | piedāvā veikt izmaiņas IMESI nodokļu struktūrā, lai saskaņotu tos ar visbiežāk lietotajām nodokļu sistēmām starptautiskajā līmenī. Šīs izmaiņas varētu palīdzēt risināt jautājumu par iespējamo pārredzamības un prognozējamības trūkumu. Reformu procesu ir plānots pabeigt 2006. gada beigās. |
| --- | --- |

c)

piedāvā veikt izmaiņas IMESI nodokļu struktūrā, lai saskaņotu tos ar visbiežāk lietotajām nodokļu sistēmām starptautiskajā līmenī. Šīs izmaiņas varētu palīdzēt risināt jautājumu par iespējamo pārredzamības un prognozējamības trūkumu. Reformu procesu ir plānots pabeigt 2006. gada beigās.

| (6) | Komisija uzskata, ka šo procedūru ir lietderīgi pārtraukt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija uzskata, ka šo procedūru ir lietderīgi pārtraukt.

| (7) | Kopiena pārraudzīs sarunu gaitā panāktā risinājuma īstenošanu un pabeigs procedūru, kad Urugvajas valdība būs izpildījusi tās saistības. |
| --- | --- |

(7)

Kopiena pārraudzīs sarunu gaitā panāktā risinājuma īstenošanu un pabeigs procedūru, kad Urugvajas valdība būs izpildījusi tās saistības.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevēju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevēju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo aptur pārbaudes procedūru par tirdzniecības šķēršļiem, kurus veido Urugvajas Austrumu Republikā ieviestie pasākumi un īstenotā tirdzniecības prakse attiecībā uz skotu viskija tirdzniecību.

Briselē, 2005. gada 8. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 356/952 (OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV C 261, 23.20.2004., 3. lpp.

2

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. jūlijs)

par Ungārijas Republikas prasību piemērot pazeminātu PVN likmi dabasgāzes piegādei

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2514)

(Autentisks ir vienīgi teksts ungāru valodā)

(2005/568/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 1977. gada 17. maija Padomes Sesto Direktīvu Nr. 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (1), un jo īpaši ar tās 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ungārijas Republika ar vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 12. aprīlī, informēja Komisiju par savu nodomu piemērot dabasgāzes piegādei pazeminātu PVN nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(1)

Ungārijas Republika ar vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 12. aprīlī, informēja Komisiju par savu nodomu piemērot dabasgāzes piegādei pazeminātu PVN nodokļa likmi.

| (2) | Saskaņā ar Pievienošanās akta X pielikumu, Ungārija var attiecināt pazeminātu PVN likmi uz dabasgāzes piegādi un elektroenerģiju līdz vienam gadam pēc tās pievienošanās ES. No 2004. gada 1. janvāra Ungārija attiecināja standarta PVN likmi elektroenerģijas piegādei. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Pievienošanās akta X pielikumu, Ungārija var attiecināt pazeminātu PVN likmi uz dabasgāzes piegādi un elektroenerģiju līdz vienam gadam pēc tās pievienošanās ES. No 2004. gada 1. janvāra Ungārija attiecināja standarta PVN likmi elektroenerģijas piegādei.

| (3) | Ungārija plānoja turpināt attiecināt pazemināto likmi gāzes piegādei (15 %) un standarta likmi elektroenerģijas piegādei (25 %). Šī likmju diferenciācija nerada konkurences traucējumus, kā arī neveicina papildus gāzes patēriņu elektrības vietā. Tas galvenokārt ir paredzēts valsts tiesību aktos, lai noteiktu cenas, kuras dabasgāzei un elektroenerģijai ir samērā atšķirīgas, un tādēļ no tehniskā un tehnoloģiskā viedokļa šie divi produkti var būt savstarpēji aizvietojamas preces, ko izmanto vienīgi apsildīšanas nolūkiem. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju elektroenerģijas cena ir apmēram trīs reizes augstāka par dabasgāzes cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ungārija plānoja turpināt attiecināt pazemināto likmi gāzes piegādei (15 %) un standarta likmi elektroenerģijas piegādei (25 %). Šī likmju diferenciācija nerada konkurences traucējumus, kā arī neveicina papildus gāzes patēriņu elektrības vietā. Tas galvenokārt ir paredzēts valsts tiesību aktos, lai noteiktu cenas, kuras dabasgāzei un elektroenerģijai ir samērā atšķirīgas, un tādēļ no tehniskā un tehnoloģiskā viedokļa šie divi produkti var būt savstarpēji aizvietojamas preces, ko izmanto vienīgi apsildīšanas nolūkiem. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju elektroenerģijas cena ir apmēram trīs reizes augstāka par dabasgāzes cenu.

| (4) | Turklāt noteikumi par PVN attiecas uz dabasgāzes piegādes vietu, kā tas noteikts Sestajā PVN Direktīvā, kurā pēdējie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/92/EK (2). Dabasgāzes piegāde pēdējā posmā no tirgotājiem un izplatītājiem pie galapatērētājiem ir aplikta ar nodokli vietā, kur patērētājs var efektīvi lietot un patērēt preci, lai nodrošinātu nodokļu iekasēšanu valstī, kur faktiski notiek patēriņš. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt noteikumi par PVN attiecas uz dabasgāzes piegādes vietu, kā tas noteikts Sestajā PVN Direktīvā, kurā pēdējie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/92/EK (2). Dabasgāzes piegāde pēdējā posmā no tirgotājiem un izplatītājiem pie galapatērētājiem ir aplikta ar nodokli vietā, kur patērētājs var efektīvi lietot un patērēt preci, lai nodrošinātu nodokļu iekasēšanu valstī, kur faktiski notiek patēriņš.

| (5) | Paredzētie pasākumi ir vispārīgi, piemērojot dabasgāzes piegādei pazeminātu PVN nodokļa likmi saskaņā ar Sestās PVN direktīvas 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(5)

Paredzētie pasākumi ir vispārīgi, piemērojot dabasgāzes piegādei pazeminātu PVN nodokļa likmi saskaņā ar Sestās PVN direktīvas 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (6) | Pasākumi ir vispārīgi un neparedz nekādus izņēmumus, līdz ar to jāuzskata, ka konkurences traucējumu risks nepastāv. Sestās direktīvas 12. panta 3. punkta b) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti, tāpēc Ungārijai jāveic attiecīgie pasākumi uzreiz pēc šī lēmuma paziņošanas, |
| --- | --- |

(6)

Pasākumi ir vispārīgi un neparedz nekādus izņēmumus, līdz ar to jāuzskata, ka konkurences traucējumu risks nepastāv. Sestās direktīvas 12. panta 3. punkta b) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti, tāpēc Ungārijai jāveic attiecīgie pasākumi uzreiz pēc šī lēmuma paziņošanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ungārija var piemērot 2005. gada 12. aprīļa vēstulē minētos pasākumus, attiecinot pazemināto PVN likmi uz dabasgāzes piegādi neatkarīgi no ražošanas un piegādes nosacījumiem.

2. pants

Šis lēmuma ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 11. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

1

(2)  OV L 260, 11.10.2003., 8. lpp.

2

---

| 22.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 18. jūlijs),

ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, ko no 2004. gada 1. augusta, 2004. gada 1. septembra, 2004. gada 1. oktobra, 2004. gada 1. novembra, 2004. gada 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kuri paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās (desmit jauno dalībvalstu Pievienošanās līguma 33. panta 4. punkts)

(2005/569/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši tās X pielikuma 13. panta otro daļu,

ņemot vērā desmit jauno dalībvalstu Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 33. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2), piemērojot Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu, ir noteikti korekcijas koeficienti, kurus no 2004. gada 1. jūlija piemēro atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, līgumdarbiniekiem un pagaidu darbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2), piemērojot Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu, ir noteikti korekcijas koeficienti, kurus no 2004. gada 1. jūlija piemēro atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, līgumdarbiniekiem un pagaidu darbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās.

| (2) | Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu no 2004. gada 1. augusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra, 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra ir jāpielāgo daži korekcijas koeficienti tiem gadījumiem, kuros pēc Komisijas rīcībā esošajiem statistikas datiem dzīves dārdzība, ko aprēķina pēc attiecīga korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa, dažās trešās valstīs ir izrādījusies par 5 % augstāka nekā iepriekšējā koeficientu noteikšanas vai pielāgošanas reizē, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu no 2004. gada 1. augusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra, 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra ir jāpielāgo daži korekcijas koeficienti tiem gadījumiem, kuros pēc Komisijas rīcībā esošajiem statistikas datiem dzīves dārdzība, ko aprēķina pēc attiecīga korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa, dažās trešās valstīs ir izrādījusies par 5 % augstāka nekā iepriekšējā koeficientu noteikšanas vai pielāgošanas reizē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Korekcijas koeficienti, ko no 2004. gada 1. augusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra, 1. decembra un 2005. gada 1. janvāra piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienas ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās, un ko izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti pielikumā.

Atalgojuma aprēķināšanā piemērotos valūtas maiņas kursus nosaka saskaņā ar Finanšu regulas izpildes noteikumiem, un tie atbilst valūtas maiņas kursam, kas bijis spēkā šā panta pirmajā daļā minētajā datumā.

Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 31/2005 (OV L 8, 12.1.2005., 1. lpp.).

1

Euratom

(2)  OV L 46, 17.2.2005., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada augustā |
| --- | --- |
| Nav |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada augustā

Nav

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada septembrī |
| --- | --- |
| Eritreja | 45,5 |
| Zimbabve | 55,0 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada septembrī

Eritreja

45,5

Zimbabve

55,0

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada oktobrī |
| --- | --- |
| Gambija | 39,4 |
| Madagaskara | 61,0 |
| Zimbabve | 57,0 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada oktobrī

Gambija

39,4

Madagaskara

61,0

Zimbabve

57,0

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada novembrī |
| --- | --- |
| Mauritānija | 59,0 |
| Sjeraleone | 68,7 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada novembrī

Mauritānija

59,0

Sjeraleone

68,7

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada decembrī |
| --- | --- |
| Alžīrija | 79,9 |
| Kostarika | 64,0 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada decembrī

Alžīrija

79,9

Kostarika

64,0

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2005. gada janvārī |
| --- | --- |
| Botsvāna | 72,0 |
| Kambodža | 61,6 |
| Džibutija | 89,5 |
| Eritreja | 47,0 |
| Gambija | 41,2 |
| Gruzija | 91,3 |
| Gana | 64,9 |
| Gvatemala | 68,9 |
| Gvineja | 58,1 |
| Jamaika | 78,6 |
| Kazahstāna | 100,8 |
| Laosa | 66,4 |
| Libāna | 94,1 |
| Madagaskara | 65,3 |
| Mali | 95,4 |
| Maurīcija | 69,6 |
| Mauritānija | 60,8 |
| Nigērija | 69,3 |
| Krievija | 104,4 |
| Tanzānija | 58,4 |
| Čada | 122,4 |
| Ukraina | 91,3 |
| Venecuēla | 63,3 |
| Zimbabve | 56,4 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2005. gada janvārī

Botsvāna

72,0

Kambodža

61,6

Džibutija

89,5

Eritreja

47,0

Gambija

41,2

Gruzija

91,3

Gana

64,9

Gvatemala

68,9

Gvineja

58,1

Jamaika

78,6

Kazahstāna

100,8

Laosa

66,4

Libāna

94,1

Madagaskara

65,3

Mali

95,4

Maurīcija

69,6

Mauritānija

60,8

Nigērija

69,3

Krievija

104,4

Tanzānija

58,4

Čada

122,4

Ukraina

91,3

Venecuēla

63,3

Zimbabve

56,4

---