# Uradni list L 240/16.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 240 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4816. september 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 240

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4816. september 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1487/2005 z dne 12. septembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1488/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1489/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. septembra 2005 | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1490/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1462/2005 | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1491/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 5. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005 | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1492/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1493/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 33 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1494/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 35 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1495/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1166/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 36 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1496/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1168/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti | 37 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1497/2005 z dne 15. septembra 2005 o popravku Sklepa Sveta in Komisije 2005/430/ES, Euratom o sklenitvi Dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani | 38 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1498/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1262/2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij | 39 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1499/2005 z dne 15. septembra 2005 o prepovedi ribolova na vahnjo na območjih ICES I, II (norveških voda) s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo | 40 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1500/2005 z dne 15. septembra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 42 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1501/2005 z dne 15. septembra 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005 | 43 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1502/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 44 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1487/2005 z dne 12. septembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 1488/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

17

Uredba Komisije (ES) št. 1489/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. septembra 2005

19

Uredba Komisije (ES) št. 1490/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1462/2005

22

Uredba Komisije (ES) št. 1491/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 5. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

24

Uredba Komisije (ES) št. 1492/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

25

Uredba Komisije (ES) št. 1493/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

33

Uredba Komisije (ES) št. 1494/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

35

*

Uredba Komisije (ES) št. 1495/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1166/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

36

*

Uredba Komisije (ES) št. 1496/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1168/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

37

*

Uredba Komisije (ES) št. 1497/2005 z dne 15. septembra 2005 o popravku Sklepa Sveta in Komisije 2005/430/ES, Euratom o sklenitvi Dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani

38

*

Uredba Komisije (ES) št. 1498/2005 z dne 15. septembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1262/2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij

39

*

Uredba Komisije (ES) št. 1499/2005 z dne 15. septembra 2005 o prepovedi ribolova na vahnjo na območjih ICES I, II (norveških voda) s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo

40

Uredba Komisije (ES) št. 1500/2005 z dne 15. septembra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

42

Uredba Komisije (ES) št. 1501/2005 z dne 15. septembra 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

43

Uredba Komisije (ES) št. 1502/2005 z dne 15. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

44

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o državni pomoči C 38/03, ki jo izvaja Španija (nadaljnja pomoč za prestrukturiranje španskih javnih ladjedelnic)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3918)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o državni pomoči C 38/03, ki jo izvaja Španija (nadaljnja pomoč za prestrukturiranje španskih javnih ladjedelnic)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3918)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3918)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1487/2005

z dne 12. septembra 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | 15. marca 2005 je Komisija z Uredbo (ES) št. 426/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

15. marca 2005 je Komisija z Uredbo (ES) št. 426/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Treba je opozoriti, da je obdobje preiskave dampinga in škode („OP“) obsegalo obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004. Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je pokrilo obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da je obdobje preiskave dampinga in škode („OP“) obsegalo obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004. Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je pokrilo obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   Naknadni postopek

| (3) | Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov iz LRK so vse stranke prejele obvestilo o razkritih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem naj podajo stališča glede tega razkritja dejstev. |
| --- | --- |

(3)

Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih dokončanih tkanin iz poliestrskih filamentov iz LRK so vse stranke prejele obvestilo o razkritih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem naj podajo stališča glede tega razkritja dejstev.

| (4) | Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

| (5) | Nadalje je Komisija razkrila vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončnih protidampinških dajatev in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zainteresiranim strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko podale svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, je bil predlog za dokončno protidampinško dajatev po potrebi ustrezno spremenjen. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje je Komisija razkrila vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala priporočiti uvedbo dokončnih protidampinških dajatev in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zainteresiranim strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko podale svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, je bil predlog za dokončno protidampinško dajatev po potrebi ustrezno spremenjen.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

| (6) | Treba je opozoriti, da je bil v uvodni izjavi (11) začasne uredbe zadevni izdelek opredeljen kot dokončna tkanina za oblačila iz poliestrskih filamentov, ki so tkanine iz preje iz umetnih filamentov, ki vsebujejo 85 masnih % ali več teksturiranih in/ali neteksturiranih poliestrskih filamentov, barvanih ali tiskanih. S tem se razjasni, da je lahko kljub običajni uporabi zadevnega izdelka za oblačila, tj. med drugim za podloge oblek in za izdelavo vetrovk s kapuco tipa anorak, športnih oblačil, smučarskih oblačil, spodnjega perila in modnih izdelkov, izdelek namenjen drugačni uporabi, čeprav v manjši meri. Zato zajema opredelitev izdelka vse dokončane tkanine iz poliestrskih filamentov, kakor je opisano zgoraj, ne glede na njihovo končno uporabo. Njihove osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ostajajo enake ne glede na to, za katero uporabo je izdelek namenjen, in zato razlika v uporabi ne vpliva na opredelitev zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(6)

Treba je opozoriti, da je bil v uvodni izjavi (11) začasne uredbe zadevni izdelek opredeljen kot dokončna tkanina za oblačila iz poliestrskih filamentov, ki so tkanine iz preje iz umetnih filamentov, ki vsebujejo 85 masnih % ali več teksturiranih in/ali neteksturiranih poliestrskih filamentov, barvanih ali tiskanih. S tem se razjasni, da je lahko kljub običajni uporabi zadevnega izdelka za oblačila, tj. med drugim za podloge oblek in za izdelavo vetrovk s kapuco tipa anorak, športnih oblačil, smučarskih oblačil, spodnjega perila in modnih izdelkov, izdelek namenjen drugačni uporabi, čeprav v manjši meri. Zato zajema opredelitev izdelka vse dokončane tkanine iz poliestrskih filamentov, kakor je opisano zgoraj, ne glede na njihovo končno uporabo. Njihove osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ostajajo enake ne glede na to, za katero uporabo je izdelek namenjen, in zato razlika v uporabi ne vpliva na opredelitev zadevnega izdelka.

| (7) | Potrjeno je tudi, da tkanine, obarvane v belo, prav tako spadajo v obseg opredelitve izdelka. Vendar je treba navedene tkanine razlikovati od nebeljenih tkanin iz preje iz umetnih filamentov (imenovane tudi sive tkanine), izdelka, ki nastane po tkanju, a pred barvanjem, in ki predstavlja surovino za zadevni izdelek. Slednje zato ni zajeto v obseg opredelitve izdelka. Tkanine, obarvane v belo, kakor so opisane zgoraj, spadajo pod oznake KN ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 in ex 5407 69 10, te oznake KN je bilo treba dodati izvedbenemu delu te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Potrjeno je tudi, da tkanine, obarvane v belo, prav tako spadajo v obseg opredelitve izdelka. Vendar je treba navedene tkanine razlikovati od nebeljenih tkanin iz preje iz umetnih filamentov (imenovane tudi sive tkanine), izdelka, ki nastane po tkanju, a pred barvanjem, in ki predstavlja surovino za zadevni izdelek. Slednje zato ni zajeto v obseg opredelitve izdelka. Tkanine, obarvane v belo, kakor so opisane zgoraj, spadajo pod oznake KN ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 in ex 5407 69 10, te oznake KN je bilo treba dodati izvedbenemu delu te uredbe.

| (8) | Potrjeno je tudi, da je treba zadevni izdelek razlikovati tudi od tkanin iz filamentov iz raznobarvne preje, za katere je predbarvana preja stkana v tkanino, oblika pa se ustvari s tkanjem vzorca. Omenjeni izdelek ima drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti, saj se zanj uporablja drugačna surovina (predbarvana preja), oblika pa se ustvari s tkanjem, ne s tiskanjem ali barvanjem. Poleg tega se takšna vrsta dokončanih tkanin ponavadi uporablja za oblazinjeno pohištvo, medtem ko se zadevni izdelek uporablja skoraj izključno za izdelavo oblačil. |
| --- | --- |

(8)

Potrjeno je tudi, da je treba zadevni izdelek razlikovati tudi od tkanin iz filamentov iz raznobarvne preje, za katere je predbarvana preja stkana v tkanino, oblika pa se ustvari s tkanjem vzorca. Omenjeni izdelek ima drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti, saj se zanj uporablja drugačna surovina (predbarvana preja), oblika pa se ustvari s tkanjem, ne s tiskanjem ali barvanjem. Poleg tega se takšna vrsta dokončanih tkanin ponavadi uporablja za oblazinjeno pohištvo, medtem ko se zadevni izdelek uporablja skoraj izključno za izdelavo oblačil.

| (9) | Več zainteresiranih strank je trdilo, da dokončane tkanine iz poliestrskih filamentov („FPFF“), ki se uporabljajo za pohištvo ali notranjo dekoracijo, ne smejo biti vključene v protidampinške ukrepe. Ena zainteresirana stranka, ki uvaža poliestrske materiale za dežnike, je trdila tudi, da je uporaba tekstila, ki ga uvažajo, drugačna in neprimerna za oblačilno industrijo zaradi razlik v masi. |
| --- | --- |

(9)

Več zainteresiranih strank je trdilo, da dokončane tkanine iz poliestrskih filamentov („FPFF“), ki se uporabljajo za pohištvo ali notranjo dekoracijo, ne smejo biti vključene v protidampinške ukrepe. Ena zainteresirana stranka, ki uvaža poliestrske materiale za dežnike, je trdila tudi, da je uporaba tekstila, ki ga uvažajo, drugačna in neprimerna za oblačilno industrijo zaradi razlik v masi.

| (10) | V preiskavi je bilo v resnici potrjeno, da se določeni del zadevnega izdelka uporablja za pohištvo in notranjo dekoracijo, čeprav v manjši meri. Vendar imajo te tkanine, kljub razlikam v vrsti dejavnikov, kot so barva, velikost prej in končna obdelava, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske lastnosti kot tkanine, ki se uporabljajo za oblačila. Zato se sklene, da se ne smejo izključiti iz opredelitve izdelka. |
| --- | --- |

(10)

V preiskavi je bilo v resnici potrjeno, da se določeni del zadevnega izdelka uporablja za pohištvo in notranjo dekoracijo, čeprav v manjši meri. Vendar imajo te tkanine, kljub razlikam v vrsti dejavnikov, kot so barva, velikost prej in končna obdelava, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske lastnosti kot tkanine, ki se uporabljajo za oblačila. Zato se sklene, da se ne smejo izključiti iz opredelitve izdelka.

| (11) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da sta glede na uporabo izdelka, npr. kot podloga za nizko kakovostna oblačila ali kot tkanina za visoko kakovostna oblačila, cena in kakovost bistveno drugačni in da se ti izdelki ne smejo šteti za en zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(11)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da sta glede na uporabo izdelka, npr. kot podloga za nizko kakovostna oblačila ali kot tkanina za visoko kakovostna oblačila, cena in kakovost bistveno drugačni in da se ti izdelki ne smejo šteti za en zadevni izdelek.

| (12) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile razlike v vrsti in ceni obračunane s številčno oznako izdelka (oznako PCN) uvedeno za namen preiskave, ki zagotavlja, da so lahko različne vrste izdelkov primerljive. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile razlike v vrsti in ceni obračunane s številčno oznako izdelka (oznako PCN) uvedeno za namen preiskave, ki zagotavlja, da so lahko različne vrste izdelkov primerljive.

| (13) | V uvodni izjavi (15) začasne uredbe je bilo navedeno, da je Komisija ugotovila, da sta FPFF, ki ga proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, in FPFF, ki ga proizvajajo zadevne države in izvažajo v Skupnost, podobna izdelka, ker niso bile ugotovljene nobene razlike v fizikalnih in kemijskih lastnostih in v uporabi obstoječih različnih vrst. |
| --- | --- |

(13)

V uvodni izjavi (15) začasne uredbe je bilo navedeno, da je Komisija ugotovila, da sta FPFF, ki ga proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, in FPFF, ki ga proizvajajo zadevne države in izvažajo v Skupnost, podobna izdelka, ker niso bile ugotovljene nobene razlike v fizikalnih in kemijskih lastnostih in v uporabi obstoječih različnih vrst.

| (14) | Če ni nadaljnjih pripomb glede opredelitve zadevnega izdelka in podobnega izdelka, se potrdijo vsebina in začasne ugotovitve uvodnih izjav (11) do (16) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Če ni nadaljnjih pripomb glede opredelitve zadevnega izdelka in podobnega izdelka, se potrdijo vsebina in začasne ugotovitve uvodnih izjav (11) do (16) začasne uredbe.

C.   STRANKE V POSTOPKU

| (15) | Ena zainteresirana stranka je zahtevala, da se objavijo podrobnosti sodelujočih proizvajalcev Skupnosti in se tako zainteresiranim strankam omogoči, da ocenijo, ali so zadevne zahteve izpolnjene. Kot je navedeno v uvodni izjavi (8)(a) začasne uredbe, so sodelujoči proizvajalci v skladu s členom 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihovi podrobni podatki ne objavijo, saj bi imela objava zanje zelo škodljiv učinek. Ker nekateri od kitajskih dobaviteljev kupujejo poliestrske preje (njihovo glavno surovino), obstaja nevarnost povračilnih ukrepov. Ugotovljeno je bilo, da je njihov zahtevek dovolj utemeljen in je bil zato odobren. |
| --- | --- |

(15)

Ena zainteresirana stranka je zahtevala, da se objavijo podrobnosti sodelujočih proizvajalcev Skupnosti in se tako zainteresiranim strankam omogoči, da ocenijo, ali so zadevne zahteve izpolnjene. Kot je navedeno v uvodni izjavi (8)(a) začasne uredbe, so sodelujoči proizvajalci v skladu s členom 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihovi podrobni podatki ne objavijo, saj bi imela objava zanje zelo škodljiv učinek. Ker nekateri od kitajskih dobaviteljev kupujejo poliestrske preje (njihovo glavno surovino), obstaja nevarnost povračilnih ukrepov. Ugotovljeno je bilo, da je njihov zahtevek dovolj utemeljen in je bil zato odobren.

D.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (16) | Treba je opozoriti, da se je v sedanji preiskavi 49 proizvajalcev izvoznikov v LRK javilo in zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe. Vsak zahtevek za TGO je bil posebej preučen na podlagi petih meril, določenih v tem členu. |
| --- | --- |

(16)

Treba je opozoriti, da se je v sedanji preiskavi 49 proizvajalcev izvoznikov v LRK javilo in zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe. Vsak zahtevek za TGO je bil posebej preučen na podlagi petih meril, določenih v tem členu.

| (17) | Na podlagi dejstev, določenih v uvodni izjavi (23) začasne uredbe, je lahko 25 družb uspešno dokazalo, da so izpolnile pet ustreznih meril za TGO. TGO ni bil odobren preostalim družbam: 10 jih pri preiskavi ni sodelovalo v zadostni meri, saj niso predložile zahtevanih potrebnih podatkov, pri ostalih 14 družbah pa je bilo ugotovljeno, da niso izpolnile meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe zaradi razlogov, povzetih v spodnji tabeli:










  Družba | Merila |
| --- | --- | --- |
| Prva alinea člena 2(7)(c) | Druga alinea člena 2(7)(c) | Tretja alinea člena 2(7)(c) | Četrta alinea člena 2(7)(c) | Peta alinea člena 2(7)(c) |
| 1 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 2 | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 3 | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 4 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 5 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 6 | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 7 | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 8 | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 9 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 10 | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 11 | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 12 | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 13 | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 14 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| Vir: Preverjeni odgovori sodelujočih kitajskih izvoznikov na vprašalnik. |

(17)

Na podlagi dejstev, določenih v uvodni izjavi (23) začasne uredbe, je lahko 25 družb uspešno dokazalo, da so izpolnile pet ustreznih meril za TGO. TGO ni bil odobren preostalim družbam: 10 jih pri preiskavi ni sodelovalo v zadostni meri, saj niso predložile zahtevanih potrebnih podatkov, pri ostalih 14 družbah pa je bilo ugotovljeno, da niso izpolnile meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe zaradi razlogov, povzetih v spodnji tabeli:

Družba

Merila

Prva alinea člena 2(7)(c)

Druga alinea člena 2(7)(c)

Tretja alinea člena 2(7)(c)

Četrta alinea člena 2(7)(c)

Peta alinea člena 2(7)(c)

1

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

2

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

3

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

4

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

5

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

6

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

7

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

8

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

9

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

10

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

11

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

12

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

13

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

14

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Vir: Preverjeni odgovori sodelujočih kitajskih izvoznikov na vprašalnik.

| (18) | Zadevnim družbam in pritožniku je bilo omogočeno, da podajo svoje pripombe na zgornje ugotovitve. Rezultati analize pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, bodo obravnavani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(18)

Zadevnim družbam in pritožniku je bilo omogočeno, da podajo svoje pripombe na zgornje ugotovitve. Rezultati analize pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, bodo obravnavani v nadaljevanju.

| (19) | Na splošno je treba opozoriti, da je v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe dokazno breme na proizvajalcih izvoznikih, ki zahtevajo TGO, saj ta člen določa, da morajo družbe priskrbeti dovolj dokazov, da poslujejo pod pogoji tržnega gospodarstva. Če ostajajo dvomi, denimo, da zadevna družba(-e) ni(-so) ali ni(-so) mogle zagotoviti potrebnih podatkov ali ti niso zadostovali, TGO ne more biti odobren. |
| --- | --- |

(19)

Na splošno je treba opozoriti, da je v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe dokazno breme na proizvajalcih izvoznikih, ki zahtevajo TGO, saj ta člen določa, da morajo družbe priskrbeti dovolj dokazov, da poslujejo pod pogoji tržnega gospodarstva. Če ostajajo dvomi, denimo, da zadevna družba(-e) ni(-so) ali ni(-so) mogle zagotoviti potrebnih podatkov ali ti niso zadostovali, TGO ne more biti odobren.

| (20) | Omeniti je treba tudi, da mora biti vsako od petih meril, navedenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, za odobritev TGO družbi v celoti izpolnjeno. Povedano drugače, TGO ne more biti odobren, če je eno merilo izpolnjeno le delno. Prav tako je običajna praksa institucij ES, da preučijo, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO, kar pomeni, da mora vsaka povezana družba, ki proizvaja in/ali prodaja zadevni izdelek, dokazati, da izpolnjuje merila za TGO. |
| --- | --- |

(20)

Omeniti je treba tudi, da mora biti vsako od petih meril, navedenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, za odobritev TGO družbi v celoti izpolnjeno. Povedano drugače, TGO ne more biti odobren, če je eno merilo izpolnjeno le delno. Prav tako je običajna praksa institucij ES, da preučijo, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO, kar pomeni, da mora vsaka povezana družba, ki proizvaja in/ali prodaja zadevni izdelek, dokazati, da izpolnjuje merila za TGO.

| (21) | V tem smislu so družbe 4, 5, 9 in 14 zahtevale, da mora biti ocena o tem, ali se družbi odobri TGO, narejena na splošni osnovi in jim mora biti TGO odobren, saj je Komisija ugotovila, da le nekateri vidiki, pomembni za merilo, niso bili izpolnjeni. Te zahteve so bile zavrnjene zaradi razlogov, omenjenih v uvodni izjavi (20). |
| --- | --- |

(21)

V tem smislu so družbe 4, 5, 9 in 14 zahtevale, da mora biti ocena o tem, ali se družbi odobri TGO, narejena na splošni osnovi in jim mora biti TGO odobren, saj je Komisija ugotovila, da le nekateri vidiki, pomembni za merilo, niso bili izpolnjeni. Te zahteve so bile zavrnjene zaradi razlogov, omenjenih v uvodni izjavi (20).

| (22) | Družbi 4 in 5 sta tudi trdili, da ugotovitve Komisije niso zadostovale za sklep, da nista izpolnili prvega merila. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v primeru obeh družb obisk zaradi preveritve pokazal, da sta družbi bodisi predložili zavajajoče podatke v njunih obrazcih zahtevka za TGO ali pa so bili pomembni podatki preprosto izpuščeni. Za eno družbo, ki je pomemben dobavitelj surovin, je bilo sporočeno, da je družba v zasebni lasti, vendar je bilo kasneje ugotovljeno, da je bila med preiskavo na kraju samem v lasti države. Utemeljitev, ki jo je navedla družba, in sicer, da ni pričakovati, da ta pozna podrobnosti v zvezi z lastništvom svojih dobaviteljev, ni mogla biti sprejeta, saj je družba v obrazcu zahtevka za TGO izrecno navedla, da je ta dobavitelj v zasebni lasti, kar je tudi izrecno potrdila družba med obiskom zaradi preveritve. V zvezi z drugo družbo je bilo med obiskom zaradi preveritve ugotovljeno, da je družba, čeprav je bilo v obrazcu zahtevka za TGO posebej zahtevano, izpustila navedbo o njenem nakupu glavnih surovin, torej ni bilo nobenih podatkov glede podrobnosti o ustreznih dobaviteljih. Pod temi pogoji je bilo preverjanje zelo ovirano in ni bilo mogoče preveriti, ali so bili ustrezni stroški izračunani kot odziv na tržne razmere in brez vmešavanja države. Zahtevki družb so bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(22)

Družbi 4 in 5 sta tudi trdili, da ugotovitve Komisije niso zadostovale za sklep, da nista izpolnili prvega merila. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je v primeru obeh družb obisk zaradi preveritve pokazal, da sta družbi bodisi predložili zavajajoče podatke v njunih obrazcih zahtevka za TGO ali pa so bili pomembni podatki preprosto izpuščeni. Za eno družbo, ki je pomemben dobavitelj surovin, je bilo sporočeno, da je družba v zasebni lasti, vendar je bilo kasneje ugotovljeno, da je bila med preiskavo na kraju samem v lasti države. Utemeljitev, ki jo je navedla družba, in sicer, da ni pričakovati, da ta pozna podrobnosti v zvezi z lastništvom svojih dobaviteljev, ni mogla biti sprejeta, saj je družba v obrazcu zahtevka za TGO izrecno navedla, da je ta dobavitelj v zasebni lasti, kar je tudi izrecno potrdila družba med obiskom zaradi preveritve. V zvezi z drugo družbo je bilo med obiskom zaradi preveritve ugotovljeno, da je družba, čeprav je bilo v obrazcu zahtevka za TGO posebej zahtevano, izpustila navedbo o njenem nakupu glavnih surovin, torej ni bilo nobenih podatkov glede podrobnosti o ustreznih dobaviteljih. Pod temi pogoji je bilo preverjanje zelo ovirano in ni bilo mogoče preveriti, ali so bili ustrezni stroški izračunani kot odziv na tržne razmere in brez vmešavanja države. Zahtevki družb so bili zato zavrnjeni.

| (23) | Družbe 3, 9 in 14 so trdile, da samo dejstvo, da so revizorji izdali mnenje s pridržkom glede zaključnega računa, ne zadošča za ugotovitev, da drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Družba 2 je izpodbijala sklepe Komisije, da ta družba nima enotne jasne neodvisno revidirane računovodske evidence, ki se uporablja za vse namene. Nazadnje sta družbi 4 in 5 zahtevali, da se drugo merilo šteje za izpolnjeno, saj imata enotno jasno neodvisno revidirano računovodsko evidenco. |
| --- | --- |

(23)

Družbe 3, 9 in 14 so trdile, da samo dejstvo, da so revizorji izdali mnenje s pridržkom glede zaključnega računa, ne zadošča za ugotovitev, da drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Družba 2 je izpodbijala sklepe Komisije, da ta družba nima enotne jasne neodvisno revidirane računovodske evidence, ki se uporablja za vse namene. Nazadnje sta družbi 4 in 5 zahtevali, da se drugo merilo šteje za izpolnjeno, saj imata enotno jasno neodvisno revidirano računovodsko evidenco.

| (24) | S splošnega vidika je treba opozoriti, da drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe od zadevnih družb zahteva, da dokažejo, da je računovodska evidenca neodvisno revidirana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, da se lahko oceni zanesljivost te računovodske evidence za zagotovitev ustrezne ocene dampinga. Izračun stopnje dampinga v resnici temelji na podatkih, vključenih v računovodsko evidenco družb, kot so prihodek, stroški, dobiček in zaloge, ki morajo biti zato zanesljivi. Z obiskom zaradi preveritve v okviru protidampinškega postopka se preverjajo navedeni podatki. Nadalje je treba opozoriti, da je mnenje, ki ga je podal revizor (odobritev z ali brez pridržka ali zavrnitev odobritve), odvisno od bistvenosti neskladij, ugotovljenih v računovodski evidenci. Dejstvo, da revizor ne zavrne odobritve računovodske evidence, še ne pomeni, da je računovodska evidenca pravilna, kar bi bilo zagotovljeno le z odobritvijo brez pridržka revizorja. |
| --- | --- |

(24)

S splošnega vidika je treba opozoriti, da drugo merilo člena 2(7)(c) osnovne uredbe od zadevnih družb zahteva, da dokažejo, da je računovodska evidenca neodvisno revidirana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, da se lahko oceni zanesljivost te računovodske evidence za zagotovitev ustrezne ocene dampinga. Izračun stopnje dampinga v resnici temelji na podatkih, vključenih v računovodsko evidenco družb, kot so prihodek, stroški, dobiček in zaloge, ki morajo biti zato zanesljivi. Z obiskom zaradi preveritve v okviru protidampinškega postopka se preverjajo navedeni podatki. Nadalje je treba opozoriti, da je mnenje, ki ga je podal revizor (odobritev z ali brez pridržka ali zavrnitev odobritve), odvisno od bistvenosti neskladij, ugotovljenih v računovodski evidenci. Dejstvo, da revizor ne zavrne odobritve računovodske evidence, še ne pomeni, da je računovodska evidenca pravilna, kar bi bilo zagotovljeno le z odobritvijo brez pridržka revizorja.

| (25) | Treba je opozoriti, da so bili pridržki revizorjev, kar zadeva družbe 3, 9 in 14, precejšnji. V primeru ene družbe revizorji niso mogli preveriti veljavnosti preostanka zalog ob koncu leta in stroškov prodaje zadevnega leta. V primeru druge družbe so revizorji v svojem poročilu navedli, da zaradi „omejevalnih pogojev“ niso mogli narediti popisa zalog ob koncu leta. Treba je opomniti, da predstavlja vrednost zalog več kot 10 % celotne bilance stanja zadevne družbe. Poleg tega računovodska evidenca, ki jo je zagotovila družba, ni bila usklajena s tisto, ki jo navaja poročilo revizorjev, kar vzbuja dvome, ali je bila predložena pravilna računovodska evidenca. Pri tretji družbi je imel revizor velike pridržke glede zaključnega računa za leto 2002. Kljub neočitnim spremembam v knjigovodski politiki teh družb in kakršnim koli prilagoditvam podatkov v zgodnjih letih, takšnih pridržkov pri računovodski evidenci za leto 2003 ni bilo, kar vzbuja dvome, ali je bila računovodska evidenca neodvisno revidirana v skladu z mednarodnimi standardi. Poleg tega te računovodske evidence delničarji sploh niso sprejeli. Zahtevki navedenih družb so bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(25)

Treba je opozoriti, da so bili pridržki revizorjev, kar zadeva družbe 3, 9 in 14, precejšnji. V primeru ene družbe revizorji niso mogli preveriti veljavnosti preostanka zalog ob koncu leta in stroškov prodaje zadevnega leta. V primeru druge družbe so revizorji v svojem poročilu navedli, da zaradi „omejevalnih pogojev“ niso mogli narediti popisa zalog ob koncu leta. Treba je opomniti, da predstavlja vrednost zalog več kot 10 % celotne bilance stanja zadevne družbe. Poleg tega računovodska evidenca, ki jo je zagotovila družba, ni bila usklajena s tisto, ki jo navaja poročilo revizorjev, kar vzbuja dvome, ali je bila predložena pravilna računovodska evidenca. Pri tretji družbi je imel revizor velike pridržke glede zaključnega računa za leto 2002. Kljub neočitnim spremembam v knjigovodski politiki teh družb in kakršnim koli prilagoditvam podatkov v zgodnjih letih, takšnih pridržkov pri računovodski evidenci za leto 2003 ni bilo, kar vzbuja dvome, ali je bila računovodska evidenca neodvisno revidirana v skladu z mednarodnimi standardi. Poleg tega te računovodske evidence delničarji sploh niso sprejeli. Zahtevki navedenih družb so bili zato zavrnjeni.

| (26) | Kar zadeva zahtevek družbe 2, je treba opomniti, da so bili bistveni popravki, ki so jih zahtevali revizorji in ki so vplivali na prepolovitev dobička, zabeleženi le v zaključnem računu, ne pa tudi v računovodski evidenci družbe. Razlog za to je bilo dejstvo, da je hotela družba za druge namene prikazati večje dobičke v svoji računovodski evidenci. Računovodska evidenca zato ni mogla biti usklajena z revidiranim zaključnim računom, ki bi lahko neposredno in pomembno vplival na izračun stopnje dampinga. To je pripeljalo do sklepa, da družba ni imela jasne računovodske evidence, ki bi se uporabljala za vse namene. Ker družba ni predložila kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo in zahtevek se zavrne. |
| --- | --- |

(26)

Kar zadeva zahtevek družbe 2, je treba opomniti, da so bili bistveni popravki, ki so jih zahtevali revizorji in ki so vplivali na prepolovitev dobička, zabeleženi le v zaključnem računu, ne pa tudi v računovodski evidenci družbe. Razlog za to je bilo dejstvo, da je hotela družba za druge namene prikazati večje dobičke v svoji računovodski evidenci. Računovodska evidenca zato ni mogla biti usklajena z revidiranim zaključnim računom, ki bi lahko neposredno in pomembno vplival na izračun stopnje dampinga. To je pripeljalo do sklepa, da družba ni imela jasne računovodske evidence, ki bi se uporabljala za vse namene. Ker družba ni predložila kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo in zahtevek se zavrne.

| (27) | V primeru družb 4 in 5 so bila ugotovljena znatna neskladja v računovodski evidenci med obiskom zaradi preveritve. Družbi sta trdili, da so ta neskladja nastala zaradi stvarnih napak in da Komisija ni naredila temeljite analize ter narobe ocenila položaj. Najprej je treba opozoriti, da morajo družbe razjasniti ali odpraviti dvome, ki se lahko pojavijo med preverjanjem. Poleg tega je treba opomniti, da družbe nekaterih zahtevanih dokumentov niso zagotovile v času, namenjenem preveritvi obrazca zahtevka za TGO, in zato niso mogli biti preverjeni ter upoštevani. Ugotovljena neskladja resno postavijo pod vprašaj zanesljivost računovodskih evidenc, zato se potrdi, da se te evidence ne morejo šteti za revidirane v skladu z mednarodnimi standardi. Ker družbe niso predložile kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo, zahtevki pa so bili zavrnjeni. |
| --- | --- |

(27)

V primeru družb 4 in 5 so bila ugotovljena znatna neskladja v računovodski evidenci med obiskom zaradi preveritve. Družbi sta trdili, da so ta neskladja nastala zaradi stvarnih napak in da Komisija ni naredila temeljite analize ter narobe ocenila položaj. Najprej je treba opozoriti, da morajo družbe razjasniti ali odpraviti dvome, ki se lahko pojavijo med preverjanjem. Poleg tega je treba opomniti, da družbe nekaterih zahtevanih dokumentov niso zagotovile v času, namenjenem preveritvi obrazca zahtevka za TGO, in zato niso mogli biti preverjeni ter upoštevani. Ugotovljena neskladja resno postavijo pod vprašaj zanesljivost računovodskih evidenc, zato se potrdi, da se te evidence ne morejo šteti za revidirane v skladu z mednarodnimi standardi. Ker družbe niso predložile kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo, zahtevki pa so bili zavrnjeni.

| (28) | Isti dve družbi in družba 6 so trdile, da so bili sklepi, da niso izpolnile tretjega merila, neutemeljeni. |
| --- | --- |

(28)

Isti dve družbi in družba 6 so trdile, da so bili sklepi, da niso izpolnile tretjega merila, neutemeljeni.

| (29) | Družba 4 je trdila, da Komisija ni imela verodostojnih razlogov za sklep, da je bila cena, ki so jo plačali delničarji v okviru privatizacijskega procesa, znižana. Vendar je preiskava najprej pokazala, da je bila družba vrednotena le za 25 % njene čiste knjigovodske vrednosti v času privatizacije, kar vzbuja dvome o zanesljivosti poročila o vrednotenju. Še pomembnejše pa je poudariti, da se je zdelo tudi, da so novi delničarji plačali le del cene za lastništvo družbe. Ugotovljeno je bilo, da je preostali del plačala tretja družba, katere podrobnosti o lastništvu družba 4 ni hotela razkriti. Zato dvomi, da je bila ta tretja družba v lasti države, niso mogli biti odpravljeni. Utemeljitev, da podatki niso mogli biti razkriti zaradi poslovne skrivnosti, ne more biti sprejeta, saj v protidampinški preiskavi vse zaupne dokumente, pridobljene med obiskom zaradi preveritve, pristojni organi v skladu s členom 19(1) osnovne uredbe obravnavajo kot take, in torej v nobenem primeru ne bi bili razkriti. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(29)

Družba 4 je trdila, da Komisija ni imela verodostojnih razlogov za sklep, da je bila cena, ki so jo plačali delničarji v okviru privatizacijskega procesa, znižana. Vendar je preiskava najprej pokazala, da je bila družba vrednotena le za 25 % njene čiste knjigovodske vrednosti v času privatizacije, kar vzbuja dvome o zanesljivosti poročila o vrednotenju. Še pomembnejše pa je poudariti, da se je zdelo tudi, da so novi delničarji plačali le del cene za lastništvo družbe. Ugotovljeno je bilo, da je preostali del plačala tretja družba, katere podrobnosti o lastništvu družba 4 ni hotela razkriti. Zato dvomi, da je bila ta tretja družba v lasti države, niso mogli biti odpravljeni. Utemeljitev, da podatki niso mogli biti razkriti zaradi poslovne skrivnosti, ne more biti sprejeta, saj v protidampinški preiskavi vse zaupne dokumente, pridobljene med obiskom zaradi preveritve, pristojni organi v skladu s členom 19(1) osnovne uredbe obravnavajo kot take, in torej v nobenem primeru ne bi bili razkriti. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (30) | Družba 5 je izpodbijala negativno določitev TGO glede na tretje merilo, ker naj bi družba domnevno kupovala glavno opremo od povezane zasebne družbe in da je bil tako prenos sredstev izveden po tržnih cenah. Treba je opomniti, da so v tem posebnem primeru sklepi Komisije temeljili na dejstvu, da je družba v obrazcu zahtevka za TGO prvotno navedla, da so bila vsa sredstva kupljena na odprtem trgu, kar pa se je na obisku zaradi preveritve izkazalo kot napačno. V resnici je bilo ugotovljeno, da so bila vsa sredstva dejansko prenesena od delničarja družbe. Družba ni mogla razjasniti, kako je delničar prvotno kupil zadevna sredstva in po kakšni ceni. Družba zato ni mogla dokazati, da je bil prenos sredstev izveden po tržnih cenah, ter prav tako ni mogla dokazati, da njeni proizvodni stroški in finančno stanje niso bili predmet znatnih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema. S predložitvijo zavajajočih podatkov glede porekla njenih osnovnih sredstev je bilo močno ovirano tudi preverjanje. Ker družba ni predložila kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo in zahtevek se zavrne. |
| --- | --- |

(30)

Družba 5 je izpodbijala negativno določitev TGO glede na tretje merilo, ker naj bi družba domnevno kupovala glavno opremo od povezane zasebne družbe in da je bil tako prenos sredstev izveden po tržnih cenah. Treba je opomniti, da so v tem posebnem primeru sklepi Komisije temeljili na dejstvu, da je družba v obrazcu zahtevka za TGO prvotno navedla, da so bila vsa sredstva kupljena na odprtem trgu, kar pa se je na obisku zaradi preveritve izkazalo kot napačno. V resnici je bilo ugotovljeno, da so bila vsa sredstva dejansko prenesena od delničarja družbe. Družba ni mogla razjasniti, kako je delničar prvotno kupil zadevna sredstva in po kakšni ceni. Družba zato ni mogla dokazati, da je bil prenos sredstev izveden po tržnih cenah, ter prav tako ni mogla dokazati, da njeni proizvodni stroški in finančno stanje niso bili predmet znatnih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema. S predložitvijo zavajajočih podatkov glede porekla njenih osnovnih sredstev je bilo močno ovirano tudi preverjanje. Ker družba ni predložila kakršnih koli drugih podatkov, se ugotovitve potrdijo in zahtevek se zavrne.

| (31) | Družba 6 je trdila, da se zaradi dejstva, da so vsa sredstva enako pavšalno amortizirana, ne sme sklepati, da je finančni položaj družbe izkrivljen. Poleg tega je družba trdila, da je odkupna cena za pravice do rabe zemljišč, za katero so službe Komisije ugotovile, da je neobičajno nizka, čista tržna transakcija, brez vmešavanja države. Ti zahtevki so bili zavrnjeni zaradi razlogov, da ista stopnja amortizacije za vsa sredstva, ki jo je uporabila prejšnja družba v skupni lasti, ne odraža gospodarske realnosti in pomeni znatno izkrivljanje proizvodnih stroškov in finančnega stanja podjetja. Država mora biti seveda vključena pri pridobitvi pravice do rabe zemljišča, ki je v njeni lasti, in tako družba ni mogla dokazati, da odkupna cena, ki se je zdela neobičajno nizka v primerjavi z normalno letno najemnino, ki jo je prej plačevala družba, odraža tržno vrednost. |
| --- | --- |

(31)

Družba 6 je trdila, da se zaradi dejstva, da so vsa sredstva enako pavšalno amortizirana, ne sme sklepati, da je finančni položaj družbe izkrivljen. Poleg tega je družba trdila, da je odkupna cena za pravice do rabe zemljišč, za katero so službe Komisije ugotovile, da je neobičajno nizka, čista tržna transakcija, brez vmešavanja države. Ti zahtevki so bili zavrnjeni zaradi razlogov, da ista stopnja amortizacije za vsa sredstva, ki jo je uporabila prejšnja družba v skupni lasti, ne odraža gospodarske realnosti in pomeni znatno izkrivljanje proizvodnih stroškov in finančnega stanja podjetja. Država mora biti seveda vključena pri pridobitvi pravice do rabe zemljišča, ki je v njeni lasti, in tako družba ni mogla dokazati, da odkupna cena, ki se je zdela neobičajno nizka v primerjavi z normalno letno najemnino, ki jo je prej plačevala družba, odraža tržno vrednost.

| (32) | Treba je opomniti, da so nekateri proizvajalci izvozniki tudi trdili, da so sklepi Komisije, da jim TGO ne odobri, temeljili na napačnih ugotovitvah. Vendar niso zagotovili dodatnih dokazov v zvezi s tem, zato je moral biti njihov zahtevek zavrnjen. Le ena družba je lahko zagotovila pomembne podatke za razjasnitev stanja, medtem ko so morali biti zahtevki drugih družb zavrnjeni. |
| --- | --- |

(32)

Treba je opomniti, da so nekateri proizvajalci izvozniki tudi trdili, da so sklepi Komisije, da jim TGO ne odobri, temeljili na napačnih ugotovitvah. Vendar niso zagotovili dodatnih dokazov v zvezi s tem, zato je moral biti njihov zahtevek zavrnjen. Le ena družba je lahko zagotovila pomembne podatke za razjasnitev stanja, medtem ko so morali biti zahtevki drugih družb zavrnjeni.

| (33) | Družba 9 je tudi trdila, da je bilo dejstvo, da pri njih ni bil opravljen obisk zaradi preveritve, zanjo neugodno in v primerjavi z družbami, pri katerih so bili ti obiski opravljeni, diskriminatorno. Dve drugi družbi sta trdili, da sta jim izvajanje hkratnega obiska zaradi preveritve obrazca zahtevka za TGO in odgovorov na vprašalnik o dampingu, kakor tudi kršitev trimesečnega roka, v katerem mora v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe Komisija sprejeti odločitev glede TGO, škodovala. |
| --- | --- |

(33)

Družba 9 je tudi trdila, da je bilo dejstvo, da pri njih ni bil opravljen obisk zaradi preveritve, zanjo neugodno in v primerjavi z družbami, pri katerih so bili ti obiski opravljeni, diskriminatorno. Dve drugi družbi sta trdili, da sta jim izvajanje hkratnega obiska zaradi preveritve obrazca zahtevka za TGO in odgovorov na vprašalnik o dampingu, kakor tudi kršitev trimesečnega roka, v katerem mora v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe Komisija sprejeti odločitev glede TGO, škodovala.

| (34) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da v skladu s členom 16 osnovne uredbe obiski zaradi preveritve niso obvezni in se izvedejo, kjer se to zdi potrebno. V tem primeru je bil zahtevek za TGO družbe 9 zavrnjen že v fazi prve analize, saj družba ni mogla dokazati, da je izpolnila vsa merila, kljub poslanemu pismu, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti. V zvezi z drugimi zahtevki je treba opomniti, da je razlog za hkratne obiske zaradi preveritve in neupoštevanje trimesečnega roka dejstvo, da je v ta postopek vključeno veliko število proizvajalcev uvoznikov in da so se določbe za vzorčenje lahko uporabile le v zvezi z izračunom dampinga. Preiskava je zato terjala obširno analizo vsakega posameznega obrazca zahtevka za TGO, kar je zahtevalo veliko časa. V vsakem primeru se šteje, da hkratnost obiskov zaradi preveritve in neupoštevanje teh rokov nimata niti očitnih pravnih posledic niti škodljivega učinka, in kakor je že bilo sklenjeno v prejšnjih preiskavah, se je lahko TGO v teh okoliščinah veljavno določil. Zato so bili tudi ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da v skladu s členom 16 osnovne uredbe obiski zaradi preveritve niso obvezni in se izvedejo, kjer se to zdi potrebno. V tem primeru je bil zahtevek za TGO družbe 9 zavrnjen že v fazi prve analize, saj družba ni mogla dokazati, da je izpolnila vsa merila, kljub poslanemu pismu, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti. V zvezi z drugimi zahtevki je treba opomniti, da je razlog za hkratne obiske zaradi preveritve in neupoštevanje trimesečnega roka dejstvo, da je v ta postopek vključeno veliko število proizvajalcev uvoznikov in da so se določbe za vzorčenje lahko uporabile le v zvezi z izračunom dampinga. Preiskava je zato terjala obširno analizo vsakega posameznega obrazca zahtevka za TGO, kar je zahtevalo veliko časa. V vsakem primeru se šteje, da hkratnost obiskov zaradi preveritve in neupoštevanje teh rokov nimata niti očitnih pravnih posledic niti škodljivega učinka, in kakor je že bilo sklenjeno v prejšnjih preiskavah, se je lahko TGO v teh okoliščinah veljavno določil. Zato so bili tudi ti zahtevki zavrnjeni.

| (35) | Zahtevek pritožnika, da bi moral biti obisk zaradi preveritve obrazca zahtevka za TGO izveden v prostorih vseh zadevnih družb, je bil zavrnjen zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (34) zgoraj. |
| --- | --- |

(35)

Zahtevek pritožnika, da bi moral biti obisk zaradi preveritve obrazca zahtevka za TGO izveden v prostorih vseh zadevnih družb, je bil zavrnjen zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (34) zgoraj.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (36) | Treba je opozoriti, da je bila individualna obravnava odobrena 18 družbam, od katerih jih je 13 zahtevalo TGO, a jim ni bil odobren; ugotovljeno je bilo, da so izpolnjevale vse pogoje za IO, določene v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Treba je opozoriti, da je bila individualna obravnava odobrena 18 družbam, od katerih jih je 13 zahtevalo TGO, a jim ni bil odobren; ugotovljeno je bilo, da so izpolnjevale vse pogoje za IO, določene v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (37) | Tri družbe, ki jim IO ni bil odobren, so trdile, da jim bodisi ni bilo zagotovljeno dovolj časa za predložitev obrazca zahtevka za TGO/IO za njihove odvisne družbe ali se jim zaradi omejene dejavnosti njihovih odvisnih družb ni zdelo potrebno predložiti obrazca zahtevka za TGO/IO. |
| --- | --- |

(37)

Tri družbe, ki jim IO ni bil odobren, so trdile, da jim bodisi ni bilo zagotovljeno dovolj časa za predložitev obrazca zahtevka za TGO/IO za njihove odvisne družbe ali se jim zaradi omejene dejavnosti njihovih odvisnih družb ni zdelo potrebno predložiti obrazca zahtevka za TGO/IO.

| (38) | V primeru teh treh družb je treba opomniti, da prvotno v roku, določenem za vse družbe, ni bil predložen noben obrazec zahtevka za TGO/IO. Po prvi analizi so bile te družbe s pismom, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti, pozvane, da v določenem roku predložijo obrazec zahtevka za njihove povezane družbe, ki so prav tako dejavne pri prodaji/proizvodnji zadevnega izdelka. Vendar družbe takšnih obrazcev zahtevka niso predložile, in da ne bi prišlo do diskriminacije do družb, ki so ustrezne podatke predložile v odobrenem roku, dodatni rok zanje ni mogel biti odobren. V zvezi s tem je treba opomniti, da bi odobritev podaljšanja glede na zapletenost tega postopka, pri katerem je udeleženo veliko število družb, za katere je moral biti pregledan vsak zahtevek za TGO/IO posebej in so lahko bile določbe za vzorčenje uporabljene le za določitev dampinga, preprečila zaključek preiskave v roku. Poleg tega dejstvo, da je dejavnost družbe omejena, te ne odvezuje, da dokaže izpolnjevanje ustreznih meril. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(38)

V primeru teh treh družb je treba opomniti, da prvotno v roku, določenem za vse družbe, ni bil predložen noben obrazec zahtevka za TGO/IO. Po prvi analizi so bile te družbe s pismom, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti, pozvane, da v določenem roku predložijo obrazec zahtevka za njihove povezane družbe, ki so prav tako dejavne pri prodaji/proizvodnji zadevnega izdelka. Vendar družbe takšnih obrazcev zahtevka niso predložile, in da ne bi prišlo do diskriminacije do družb, ki so ustrezne podatke predložile v odobrenem roku, dodatni rok zanje ni mogel biti odobren. V zvezi s tem je treba opomniti, da bi odobritev podaljšanja glede na zapletenost tega postopka, pri katerem je udeleženo veliko število družb, za katere je moral biti pregledan vsak zahtevek za TGO/IO posebej in so lahko bile določbe za vzorčenje uporabljene le za določitev dampinga, preprečila zaključek preiskave v roku. Poleg tega dejstvo, da je dejavnost družbe omejena, te ne odvezuje, da dokaže izpolnjevanje ustreznih meril. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni.

3.   Vzorčenje

| (39) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bil izbor vzorca nepošten, saj je temeljil le na premislekih glede obsega izvoza, in da bi moral biti vključen v vzorec upoštevajoč visoko dodano vrednost izdelkov, ki jih je izvozil v Skupnost. |
| --- | --- |

(39)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bil izbor vzorca nepošten, saj je temeljil le na premislekih glede obsega izvoza, in da bi moral biti vključen v vzorec upoštevajoč visoko dodano vrednost izdelkov, ki jih je izvozil v Skupnost.

| (40) | Vendar je bil ta zahtevek zavrnjen, saj je izbor družb, vključenih v vzorec, opravljen v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe, tj. na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki je lahko bil razumno preiskan v času, ki je bil na voljo. |
| --- | --- |

(40)

Vendar je bil ta zahtevek zavrnjen, saj je izbor družb, vključenih v vzorec, opravljen v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe, tj. na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki je lahko bil razumno preiskan v času, ki je bil na voljo.

| (41) | Drug proizvajalec izvoznik je izpodbijal sklepe, da se ga ni moglo šteti kot sodelujočo stranko, ker je izrecno zavrnil vključitev v vzorec. Družba je najprej trdila, da mora biti v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe izbira vzorca opravljena s soglašanjem strank, torej jim dati možnost, da niso del vzorca. Kot drugo je trdila, da v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe obisk zaradi preveritve ni nujen pogoj za dokazovanje, da družba izpolnjuje pet ustreznih meril, tako da ji je bil lahko TGO kljub temu odobren. Trdila je, da je to razvidno iz dejstva, da je bil TGO odobren 22 družbam, vendar je bil obisk na kraju samem opravljen le pri 7 družbah. Nazadnje je družba trdila, da bi morala prejeti obvestilo o posledicah nesodelovanja, kakor je določeno v členu 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Drug proizvajalec izvoznik je izpodbijal sklepe, da se ga ni moglo šteti kot sodelujočo stranko, ker je izrecno zavrnil vključitev v vzorec. Družba je najprej trdila, da mora biti v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe izbira vzorca opravljena s soglašanjem strank, torej jim dati možnost, da niso del vzorca. Kot drugo je trdila, da v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe obisk zaradi preveritve ni nujen pogoj za dokazovanje, da družba izpolnjuje pet ustreznih meril, tako da ji je bil lahko TGO kljub temu odobren. Trdila je, da je to razvidno iz dejstva, da je bil TGO odobren 22 družbam, vendar je bil obisk na kraju samem opravljen le pri 7 družbah. Nazadnje je družba trdila, da bi morala prejeti obvestilo o posledicah nesodelovanja, kakor je določeno v členu 18(1) osnovne uredbe.

| (42) | Glede prvega zahtevka je treba opomniti, da v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe soglasje strank ni nujen pogoj, ker je v tem členu določeno, da končni izbor opravi Komisija, čeprav se izbira vzorca po možnosti opravi po posvetovanju z zadevnimi strankami in njihovim soglasjem. Poleg tega je bila izbira vzorca v tem primeru opravljena po posvetovanju s kitajskimi organi in med postopkom je zadevna družba ponovno izrazila, da ni želela biti vključena v vzorec, ker bi imela težave pri pripravi na obisk zaradi preveritve. Nazadnje je treba opomniti, da družba ni zaprosila za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Glede prvega zahtevka je treba opomniti, da v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe soglasje strank ni nujen pogoj, ker je v tem členu določeno, da končni izbor opravi Komisija, čeprav se izbira vzorca po možnosti opravi po posvetovanju z zadevnimi strankami in njihovim soglasjem. Poleg tega je bila izbira vzorca v tem primeru opravljena po posvetovanju s kitajskimi organi in med postopkom je zadevna družba ponovno izrazila, da ni želela biti vključena v vzorec, ker bi imela težave pri pripravi na obisk zaradi preveritve. Nazadnje je treba opomniti, da družba ni zaprosila za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

| (43) | Drugi zahtevek se je štel za neutemeljenega, saj se v skladu s členom 18 osnovne uredbe zavrnitev omogočanja dostopa do podatkov, torej tudi v zvezi z določitvijo TGO, šteje za nesodelovanje. Družbi je bilo razjasnjeno, da vključitev v vzorec pomeni, da odgovorijo na vprašalnik in sprejmejo preverjanje njihovih odgovorov na kraju samem, kar pa je družba zavrnila. V vsakem primeru je treba opomniti, da tudi če bi bil TGO družbi odobren, bi se morale uporabiti v primeru zavrnitve vključitve v vzorec, nepredložitve odgovorov na vprašalnik v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe in zavrnitve obiska zaradi preveritve določbe člena 18 osnovne uredbe. Zadnji zahtevek družbe je prav tako treba zavrniti, saj so bile posledice nesodelovanja razjasnjene v odstavku 8 obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(43)

Drugi zahtevek se je štel za neutemeljenega, saj se v skladu s členom 18 osnovne uredbe zavrnitev omogočanja dostopa do podatkov, torej tudi v zvezi z določitvijo TGO, šteje za nesodelovanje. Družbi je bilo razjasnjeno, da vključitev v vzorec pomeni, da odgovorijo na vprašalnik in sprejmejo preverjanje njihovih odgovorov na kraju samem, kar pa je družba zavrnila. V vsakem primeru je treba opomniti, da tudi če bi bil TGO družbi odobren, bi se morale uporabiti v primeru zavrnitve vključitve v vzorec, nepredložitve odgovorov na vprašalnik v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe in zavrnitve obiska zaradi preveritve določbe člena 18 osnovne uredbe. Zadnji zahtevek družbe je prav tako treba zavrniti, saj so bile posledice nesodelovanja razjasnjene v odstavku 8 obvestila o začetku.

4.   Normalna vrednost

4.1   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren TGO

| (44) | Ker ni nobenih pripomb, se potrdi splošna metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti, kakor je opisano v uvodnih izjavah (31) do (40) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Ker ni nobenih pripomb, se potrdi splošna metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti, kakor je opisano v uvodnih izjavah (31) do (40) začasne uredbe.

| (45) | Proizvajalci izvozniki, ki jim je bil odobren TGO, so trdili, da je prišlo pri izračunu normalne vrednosti do nekaterih stvarnih napak, ali so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za oceno prilagoditev, ki so se zdele potrebne. Navedena vprašanja so bila ponovno preučena in, kjer je bilo potrebno, so bile narejene ustrezne spremembe. |
| --- | --- |

(45)

Proizvajalci izvozniki, ki jim je bil odobren TGO, so trdili, da je prišlo pri izračunu normalne vrednosti do nekaterih stvarnih napak, ali so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za oceno prilagoditev, ki so se zdele potrebne. Navedena vprašanja so bila ponovno preučena in, kjer je bilo potrebno, so bile narejene ustrezne spremembe.

4.2   Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren

(a)   Primerljiva država

| (46) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da se krši člen 2(7) osnovne uredbe, ker pred uvedbo začasnih ukrepov niso bile obveščene o izbiri primerljive države, razen o državi, predlagani v obvestilu o začetku. Nadalje so trdile, da niso bile obveščene o pomanjkanju sodelovanja proizvajalcev v Mehiki, tj. primerljivi državi v začetni fazi, in tako niso mogle zagotoviti pomoči Komisiji pri izbiri druge možne primerljive države. |
| --- | --- |

(46)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da se krši člen 2(7) osnovne uredbe, ker pred uvedbo začasnih ukrepov niso bile obveščene o izbiri primerljive države, razen o državi, predlagani v obvestilu o začetku. Nadalje so trdile, da niso bile obveščene o pomanjkanju sodelovanja proizvajalcev v Mehiki, tj. primerljivi državi v začetni fazi, in tako niso mogle zagotoviti pomoči Komisiji pri izbiri druge možne primerljive države.

| (47) | V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe določa, da morajo biti stranke obveščene kmalu potem, ko je predvidena tretja država s tržnim gospodarstvom. V tem primeru je bila kmalu po začetku preiskave Mehika še vedno predvidena za primerljivo državo in stranke so bile pozvane, da podajo pripombe v zvezi s to izbiro. V začetni fazi preiskave v resnici ni bilo nobenih kazalcev, ki bi pokazali, da mehiški proizvajalci niso sodelovali. Šele v poznejši fazi je postalo jasno, da je zaradi nesodelovanja morala biti izbrana druga primerljiva država. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe določa, da morajo biti stranke obveščene kmalu potem, ko je predvidena tretja država s tržnim gospodarstvom. V tem primeru je bila kmalu po začetku preiskave Mehika še vedno predvidena za primerljivo državo in stranke so bile pozvane, da podajo pripombe v zvezi s to izbiro. V začetni fazi preiskave v resnici ni bilo nobenih kazalcev, ki bi pokazali, da mehiški proizvajalci niso sodelovali. Šele v poznejši fazi je postalo jasno, da je zaradi nesodelovanja morala biti izbrana druga primerljiva država.

| (48) | Poleg tega člen 2(7)(a) osnovne uredbe ne določa, da morajo stranke pomagati Komisiji pri izbiri ustrezne primerljive države. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega člen 2(7)(a) osnovne uredbe ne določa, da morajo stranke pomagati Komisiji pri izbiri ustrezne primerljive države.

| (49) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o začasnih ugotovitvah, vključno z začasno izbrano primerljivo državo, tj. Turčijo, in jim je bila dana možnost, da podajo pripombe. Komisija ni prejela pripomb, da se v tem primeru Turčija ne sme šteti za ustrezno primerljivo državo. Zato se šteje, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe ni bil kršen in ugotovitve iz uvodnih izjav (44) do (48) začasne uredbe se potrdijo. |
| --- | --- |

(49)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o začasnih ugotovitvah, vključno z začasno izbrano primerljivo državo, tj. Turčijo, in jim je bila dana možnost, da podajo pripombe. Komisija ni prejela pripomb, da se v tem primeru Turčija ne sme šteti za ustrezno primerljivo državo. Zato se šteje, da člen 2(7)(a) osnovne uredbe ni bil kršen in ugotovitve iz uvodnih izjav (44) do (48) začasne uredbe se potrdijo.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (50) | Ker ni nobenih pripomb, se potrdi splošna metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti, kakor je opisano v uvodnih izjavah (49) in (50) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Ker ni nobenih pripomb, se potrdi splošna metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti, kakor je opisano v uvodnih izjavah (49) in (50) začasne uredbe.

5.   Izvozna cena

| (51) | Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da zahteve za konstruiranje izvozne cene, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe, niso bile izpolnjene in da bi se vsakršne prilagoditve izvozne cene, ko je prišlo do prodaje v Skupnost preko povezanih družb, ustanovljenih v tretji državi, prej obravnavale z uporabo določb člena 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da zahteve za konstruiranje izvozne cene, kot je določeno v členu 2(9) osnovne uredbe, niso bile izpolnjene in da bi se vsakršne prilagoditve izvozne cene, ko je prišlo do prodaje v Skupnost preko povezanih družb, ustanovljenih v tretji državi, prej obravnavale z uporabo določb člena 2(10) osnovne uredbe.

| (52) | V zvezi s tem je potrjeno, da so bile določbe člena 2(10) osnovne uredbe, in natančneje pododstavka (i) omenjenega odstavka, res uporabljene, kakor je omenjeno v uvodni izjavi (53) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s tem je potrjeno, da so bile določbe člena 2(10) osnovne uredbe, in natančneje pododstavka (i) omenjenega odstavka, res uporabljene, kakor je omenjeno v uvodni izjavi (53) začasne uredbe.

| (53) | Proizvajalci izvozniki, ki jim je bil TGO odobren, so trdili, da je prišlo pri izračunu izvozne cene do nekaterih stvarnih napak, ali so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za oceno nekaterih prilagoditev, ki so se zdele potrebne. Navedena vprašanja so bila ponovno preučena in, kjer je bilo potrebno, so bile narejene ustrezne spremembe. |
| --- | --- |

(53)

Proizvajalci izvozniki, ki jim je bil TGO odobren, so trdili, da je prišlo pri izračunu izvozne cene do nekaterih stvarnih napak, ali so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za oceno nekaterih prilagoditev, ki so se zdele potrebne. Navedena vprašanja so bila ponovno preučena in, kjer je bilo potrebno, so bile narejene ustrezne spremembe.

6.   Primerjava

| (54) | En vzorčen proizvajalec izvoznik, ki mu je bil TGO odobren, je trdil, da prilagoditve, ki so bile narejene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe v zvezi z njegovo prodajo v Skupnost preko njegove odvisne družbe, ustanovljene v tretji državi, niso bile utemeljene, saj je zadevna odvisna družba opravljala le naloge oddelka za izvozno prodajo. Nadalje je trdil, da se morajo prilagoditve, če bi bile vendarle narejene, v vsakem primeru omejiti na normalno stopnjo provizije, plačane nepovezanemu zastopniku. Dva druga proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da morajo biti prilagoditve omejene na neposredne prodajne stroške. |
| --- | --- |

(54)

En vzorčen proizvajalec izvoznik, ki mu je bil TGO odobren, je trdil, da prilagoditve, ki so bile narejene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe v zvezi z njegovo prodajo v Skupnost preko njegove odvisne družbe, ustanovljene v tretji državi, niso bile utemeljene, saj je zadevna odvisna družba opravljala le naloge oddelka za izvozno prodajo. Nadalje je trdil, da se morajo prilagoditve, če bi bile vendarle narejene, v vsakem primeru omejiti na normalno stopnjo provizije, plačane nepovezanemu zastopniku. Dva druga proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da morajo biti prilagoditve omejene na neposredne prodajne stroške.

| (55) | V zvezi s tem je preiskava pokazala, da naloge, ki jih je opravljal zadevni izvozni oddelek, presegajo tiste, ki jih običajno prevzame izvozni oddelek izvoznika, in jih je treba v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe primerjati s tistimi, ki jih je opravljal zastopnik, ki je delal na podlagi provizije. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s tem je preiskava pokazala, da naloge, ki jih je opravljal zadevni izvozni oddelek, presegajo tiste, ki jih običajno prevzame izvozni oddelek izvoznika, in jih je treba v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe primerjati s tistimi, ki jih je opravljal zastopnik, ki je delal na podlagi provizije.

| (56) | Zato se šteje, da so za povezano stranko nastali stroški, ki so učinkovito zmanjšali zneske, prejete od izvoznikov, in ki jih je treba zato odšteti od cene, ki jo je plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Zato se šteje, da so za povezano stranko nastali stroški, ki so učinkovito zmanjšali zneske, prejete od izvoznikov, in ki jih je treba zato odšteti od cene, ki jo je plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti.

| (57) | Treba je opomniti, da sta se dva druga proizvajalca izvoznika, ki sta v istem položaju kot zgoraj omenjeni proizvajalec izvoznik, strinjala s stališčem Komisije, da mora biti prilagoditev narejena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe z namenom poštene primerjave (glej uvodno izjavo (51) zgoraj). |
| --- | --- |

(57)

Treba je opomniti, da sta se dva druga proizvajalca izvoznika, ki sta v istem položaju kot zgoraj omenjeni proizvajalec izvoznik, strinjala s stališčem Komisije, da mora biti prilagoditev narejena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe z namenom poštene primerjave (glej uvodno izjavo (51) zgoraj).

| (58) | Šteje se, da je bil znesek prilagoditve ustrezno izračunan v skladu z določbami člena 2(10)(i) osnovne uredbe, tj. na podlagi pribitka, ki ga je prejela povezana družba. Pribitek je bil v tem primeru izračunan kot dejanski prodajni, splošni in administrativni stroški povezanih družb in razumni znesek dobička in ne sme biti omejen le na neposredne prodajne stroške. Zahtevki zadevnih proizvajalcev izvoznikov družb so bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(58)

Šteje se, da je bil znesek prilagoditve ustrezno izračunan v skladu z določbami člena 2(10)(i) osnovne uredbe, tj. na podlagi pribitka, ki ga je prejela povezana družba. Pribitek je bil v tem primeru izračunan kot dejanski prodajni, splošni in administrativni stroški povezanih družb in razumni znesek dobička in ne sme biti omejen le na neposredne prodajne stroške. Zahtevki zadevnih proizvajalcev izvoznikov družb so bili zato zavrnjeni.

| (59) | Različne zainteresirane stranke so trdile, da so bile prilagoditve, povezane z nevračljivim DDV, neupravičene in so temeljile na nepravilnem razumevanju sistema. Nekateri drugi proizvajalci izvozniki, vključno s tistim, ki se je strinjal z načelom prilagoditve, so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za izračun prilagoditve, in zahtevali, da prilagoditev temelji na dejanskem znesku nevračljivega DDV. |
| --- | --- |

(59)

Različne zainteresirane stranke so trdile, da so bile prilagoditve, povezane z nevračljivim DDV, neupravičene in so temeljile na nepravilnem razumevanju sistema. Nekateri drugi proizvajalci izvozniki, vključno s tistim, ki se je strinjal z načelom prilagoditve, so izpodbijali metodologijo, uporabljeno za izračun prilagoditve, in zahtevali, da prilagoditev temelji na dejanskem znesku nevračljivega DDV.

| (60) | Prvi zahtevek je bil zavrnjen, ker ni bil ustrezno utemeljen in ni bilo zagotovljenih dodatnih dokazov, ki bi potrdili dejstvo, da prilagoditev temelji na nepravilnem razumevanju. |
| --- | --- |

(60)

Prvi zahtevek je bil zavrnjen, ker ni bil ustrezno utemeljen in ni bilo zagotovljenih dodatnih dokazov, ki bi potrdili dejstvo, da prilagoditev temelji na nepravilnem razumevanju.

| (61) | Kar zadeva zahtevek, da je treba uporabiti dejanske zneske, je treba opozoriti, da jih zadevni proizvajalci izvozniki v mnogih primerih niso predložili ali ustrezno podprli z dokazi in zato niso bili upoštevani. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(61)

Kar zadeva zahtevek, da je treba uporabiti dejanske zneske, je treba opozoriti, da jih zadevni proizvajalci izvozniki v mnogih primerih niso predložili ali ustrezno podprli z dokazi in zato niso bili upoštevani. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni.

| (62) | Glede na pripombe, ki so jih podale različne stranke, se razjasni, da so bile po potrebi cene za vrste podobnega izdelka, prodane na domačem trgu v Turčiji, in uporabljene za določitev normalne vrednosti, prilagojene v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe, da se zagotovi poštena primerjava s tistimi vrstami izdelka, ki ga zadevni kitajski proizvajalci izvažajo v Skupnost. Te prilagoditve so bile narejene na podlagi razumne ocene tržne vrednosti razlik. V primeru dveh družb je morala biti prilagoditev, narejena v predhodni fazi, spremenjena, da bi bolje odražala njun položaj, stopnje pa so bile ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(62)

Glede na pripombe, ki so jih podale različne stranke, se razjasni, da so bile po potrebi cene za vrste podobnega izdelka, prodane na domačem trgu v Turčiji, in uporabljene za določitev normalne vrednosti, prilagojene v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe, da se zagotovi poštena primerjava s tistimi vrstami izdelka, ki ga zadevni kitajski proizvajalci izvažajo v Skupnost. Te prilagoditve so bile narejene na podlagi razumne ocene tržne vrednosti razlik. V primeru dveh družb je morala biti prilagoditev, narejena v predhodni fazi, spremenjena, da bi bolje odražala njun položaj, stopnje pa so bile ustrezno spremenjene.

7.   Stopnja dampinga

7.1   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki sta jim bila odobrena TGO/IO

(a)   TGO

| (63) | Dve od treh družb, ki jim je bil TGO odobren, sta trdili, da v OP vzpostavljena povezava ne odraža več resničnosti, ker je bila kmalu po OP povezava delničarjev med vsemi tremi družbami opuščena, saj so bili vsi zadevni deleži prodani neodvisnim osebam. Družbi sta zato trdili, da je treba upoštevati ta novi položaj, in ker se več ne morejo šteti za povezane, je treba vsaki družbi pripisati individualno stopnjo dampinga, ki odraža položaj, značilen za posamezno družbo. |
| --- | --- |

(63)

Dve od treh družb, ki jim je bil TGO odobren, sta trdili, da v OP vzpostavljena povezava ne odraža več resničnosti, ker je bila kmalu po OP povezava delničarjev med vsemi tremi družbami opuščena, saj so bili vsi zadevni deleži prodani neodvisnim osebam. Družbi sta zato trdili, da je treba upoštevati ta novi položaj, in ker se več ne morejo šteti za povezane, je treba vsaki družbi pripisati individualno stopnjo dampinga, ki odraža položaj, značilen za posamezno družbo.

| (64) | Vendar je preiskava pokazala, da je bila povezava med zadevnimi družbami v OP dejansko več kot le povezava med delničarji. V resnici je bilo ugotovljeno, da so poleg tega imele te tri družbe tudi iste člane v svojih upravnih odborih. Ti skupni člani odborov družb so tudi okrepili povezavo, ki je obstajala zaradi povezave med delničarji. |
| --- | --- |

(64)

Vendar je preiskava pokazala, da je bila povezava med zadevnimi družbami v OP dejansko več kot le povezava med delničarji. V resnici je bilo ugotovljeno, da so poleg tega imele te tri družbe tudi iste člane v svojih upravnih odborih. Ti skupni člani odborov družb so tudi okrepili povezavo, ki je obstajala zaradi povezave med delničarji.

| (65) | Iz teh razlogov je bilo ugotovljeno, da je bilo treba te družbe v OP šteti kot povezane. Čeprav se je domnevno položaj kmalu po OP spremenil, bi bilo v vsakem primeru prehitro sklepati, da so te spremembe trajne. Glede na naravo vzpostavljene povezave med OP tveganje glede izogibanja družbe z najnižjo uvedeno dajatvijo ne more biti izključeno. Poleg tega je treba opomniti, da bi povezava lahko vplivala na ugotovitve za OP, zato se kakršne koli spremembe povezave po OP ne morejo šteti za pomembne. |
| --- | --- |

(65)

Iz teh razlogov je bilo ugotovljeno, da je bilo treba te družbe v OP šteti kot povezane. Čeprav se je domnevno položaj kmalu po OP spremenil, bi bilo v vsakem primeru prehitro sklepati, da so te spremembe trajne. Glede na naravo vzpostavljene povezave med OP tveganje glede izogibanja družbe z najnižjo uvedeno dajatvijo ne more biti izključeno. Poleg tega je treba opomniti, da bi povezava lahko vplivala na ugotovitve za OP, zato se kakršne koli spremembe povezave po OP ne morejo šteti za pomembne.

| (66) | Zato se sklene, da se zahtevki družb zavrnejo. |
| --- | --- |

(66)

Zato se sklene, da se zahtevki družb zavrnejo.

| (67) | Različne zainteresirane stranke so nadalje tudi izpodbijale pravilno uporabo določb za vzorčenje. Ker je bilo ugotovljeno, da so tri družbe, ki jim je bil TGO odobren, povezane, se trdi, da predstavljajo en samo družbo in da zato njihova stopnja dampinga ne more predstavljati veljavnega povprečja glede na besedilo člena 9(6) osnovne uredbe. To temelji na dejstvu, da se ta člen nanaša na tehtano povprečje stopnje dampinga, določenega za vzorčene stranke, torej mora stopnja dampinga nujno temeljiti na ugotovitvah za več kot eno družbo. Opozorili so tudi na poročilo pritožbenega organa STO v zavezi s sporom med ES in Indijo v zadevi posteljnina (3), kjer je bilo sklenjeno, da se mora tehtano povprečje nujno nanašati na več kot eno družbo. |
| --- | --- |

(67)

Različne zainteresirane stranke so nadalje tudi izpodbijale pravilno uporabo določb za vzorčenje. Ker je bilo ugotovljeno, da so tri družbe, ki jim je bil TGO odobren, povezane, se trdi, da predstavljajo en samo družbo in da zato njihova stopnja dampinga ne more predstavljati veljavnega povprečja glede na besedilo člena 9(6) osnovne uredbe. To temelji na dejstvu, da se ta člen nanaša na tehtano povprečje stopnje dampinga, določenega za vzorčene stranke, torej mora stopnja dampinga nujno temeljiti na ugotovitvah za več kot eno družbo. Opozorili so tudi na poročilo pritožbenega organa STO v zavezi s sporom med ES in Indijo v zadevi posteljnina (3), kjer je bilo sklenjeno, da se mora tehtano povprečje nujno nanašati na več kot eno družbo.

| (68) | V zvezi s tem je treba opomniti, da se sklepi pritožnega organa, ki so bili sprejeti v drugem kontekstu, namreč v okviru člena 2.2.2(ii) protidampinškega sporazuma in za drugačno zadevo, ne uporabljajo neposredno v tej določeni zadevi. Drugič, utemeljitev je treba zavrniti, saj temelji v sedanjem primeru tehtano povprečje vzorca na normalni vrednosti posamezne družbe in izvoznih cenah, in te družbe ne predstavljajo ene same enote. Šele po določitvi treh individualnih stopenj je bilo izračunano tehtano povprečje teh stopenj za povezane družbe, da se izogne poskusu, da družbe, glede na njihovo razmerje, opravijo ves svoj izvoz preko družbe, za katero je bila določena najnižja stopnja dampinga. Nadalje je treba opomniti, da člen 9(6) osnovne uredbe izrecno ne izključuje uporabe dampinških stopenj, določenih za povezane vzorčene stranke. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi s tem je treba opomniti, da se sklepi pritožnega organa, ki so bili sprejeti v drugem kontekstu, namreč v okviru člena 2.2.2(ii) protidampinškega sporazuma in za drugačno zadevo, ne uporabljajo neposredno v tej določeni zadevi. Drugič, utemeljitev je treba zavrniti, saj temelji v sedanjem primeru tehtano povprečje vzorca na normalni vrednosti posamezne družbe in izvoznih cenah, in te družbe ne predstavljajo ene same enote. Šele po določitvi treh individualnih stopenj je bilo izračunano tehtano povprečje teh stopenj za povezane družbe, da se izogne poskusu, da družbe, glede na njihovo razmerje, opravijo ves svoj izvoz preko družbe, za katero je bila določena najnižja stopnja dampinga. Nadalje je treba opomniti, da člen 9(6) osnovne uredbe izrecno ne izključuje uporabe dampinških stopenj, določenih za povezane vzorčene stranke. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni.

(b)   IO

| (69) | Ker ni pripomb, se potrdi metodologija, ki se uporablja za določitev stopenj dampinga glede družb, ki jim je bil odobren IO, kot je določeno v uvodni izjavi (57) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Ker ni pripomb, se potrdi metodologija, ki se uporablja za določitev stopenj dampinga glede družb, ki jim je bil odobren IO, kot je določeno v uvodni izjavi (57) začasne uredbe.

| (70) | Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(70)

Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek vrednosti CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

7.2.   Za vse ostale proizvajalce izvoznike

| (71) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se ugotovitve uvodnih izjav (59) do (61) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(71)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se ugotovitve uvodnih izjav (59) do (61) začasne uredbe potrdijo.

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (72) | Ker ni bilo predloženih nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi s celotno proizvodnjo Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (62) in (63) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Ker ni bilo predloženih nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi s celotno proizvodnjo Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (62) in (63) začasne uredbe.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (73) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da ni dovolj podpore od večjega deleža proizvodnje Skupnosti. Trdili so, da je šla ena družba med preiskavo v stečaj in zato ne bi smela biti upoštevana pri opredelitvi industrije Skupnosti. Nadalje so trdili, da je en proizvajalec uvažal zadevni izdelek v zadevnem obdobju in ga je treba izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da ni dovolj podpore od večjega deleža proizvodnje Skupnosti. Trdili so, da je šla ena družba med preiskavo v stečaj in zato ne bi smela biti upoštevana pri opredelitvi industrije Skupnosti. Nadalje so trdili, da je en proizvajalec uvažal zadevni izdelek v zadevnem obdobju in ga je treba izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe.

| (74) | Treba je opomniti, da je en proizvajalec Skupnosti v prisilni poravnavi, vendar je v obdobju preiskave posloval in je njegova proizvodnja trenutno še dejavna. Zato je bila ta družba izvzeta iz opredelitve industrije Skupnosti. Preiskava je potrdila, da nobena družba, vključena v opredelitev industrije Skupnosti, v OP ni uvažala zadevnega izdelka. Vendar pa so uvažali siv izdelek, tj. surovino za FPFF. Te utemeljitve je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(74)

Treba je opomniti, da je en proizvajalec Skupnosti v prisilni poravnavi, vendar je v obdobju preiskave posloval in je njegova proizvodnja trenutno še dejavna. Zato je bila ta družba izvzeta iz opredelitve industrije Skupnosti. Preiskava je potrdila, da nobena družba, vključena v opredelitev industrije Skupnosti, v OP ni uvažala zadevnega izdelka. Vendar pa so uvažali siv izdelek, tj. surovino za FPFF. Te utemeljitve je zato treba zavrniti.

| (75) | Ker ni bilo več nobenih pripomb, se potrdi opredelitev industrije Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (64) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Ker ni bilo več nobenih pripomb, se potrdi opredelitev industrije Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (64) začasne uredbe.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (76) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun potrošnje Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (65) do (66) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun potrošnje Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (65) do (66) začasne uredbe.

4.   Uvoz iz zadevne države v Skupnost

4.1.   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (77) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun obsega in tržnega deleža zadevnega uvoza, kot je določeno v uvodnih izjavah (67) in (68) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun obsega in tržnega deleža zadevnega uvoza, kot je določeno v uvodnih izjavah (67) in (68) začasne uredbe.

4.2.   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (78) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun cen in nelojalnega nižanja cen zadevnega uvoza, kot je določeno v uvodnih izjavah (69) do (71) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdi izračun cen in nelojalnega nižanja cen zadevnega uvoza, kot je določeno v uvodnih izjavah (69) do (71) začasne uredbe.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (79) | Treba je opozoriti, da je v uvodni izjavi (98) začasne uredbe Komisija začasno sklenila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(79)

Treba je opozoriti, da je v uvodni izjavi (98) začasne uredbe Komisija začasno sklenila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

| (80) | Nobena zainteresirana stranka ni izrazila dvomov o interpretaciji podatkov, ki se nanašajo na položaj industrije Skupnosti, kot je predstavljeno v uvodnih izjavah (72) do (98) začasne uredbe. Zato se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v navedenih uvodnih izjavah začasne uredbe, in se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Nobena zainteresirana stranka ni izrazila dvomov o interpretaciji podatkov, ki se nanašajo na položaj industrije Skupnosti, kot je predstavljeno v uvodnih izjavah (72) do (98) začasne uredbe. Zato se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v navedenih uvodnih izjavah začasne uredbe, in se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

F.   VZROČNA ZVEZA

| (81) | Poleg drugih dejavnikov, ki so bili preučeni v začasni uredbi, je bil preučen tudi izvoz industrije Skupnosti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je izvozna prodaja industrije Skupnosti ostala stabilna v celotnem obdobju, in sicer okoli 25 milijonov tekočih metrov. Treba je opomniti, da se ta izvoz nanaša na izdelek, ki se uporablja za podloge, in se prodaja po očitno nizkih cenah. Hkrati so bili izdelki, ki jih je v OP izvozila industrija EU-25, prodani po ceni, ki je bila za 270 % višja od uvoza iz Kitajske. V vsakem primeru je bila za določitev upoštevana le prodaja na trg Skupnosti, tako da na te podatke izvoz ni vplival. Zaradi zgoraj navedenih razlogov se lahko sklene, da izvoz Skupnosti ni povzročil škode industriji Skupnosti. Poleg tega so bile cene pri uvozu iz vseh drugih tretjih držav skupaj v povprečju stalno višje od cen iz LRK. Glede na zgoraj navedeno in ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede vzročne zveze, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (99) do (111) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Poleg drugih dejavnikov, ki so bili preučeni v začasni uredbi, je bil preučen tudi izvoz industrije Skupnosti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je izvozna prodaja industrije Skupnosti ostala stabilna v celotnem obdobju, in sicer okoli 25 milijonov tekočih metrov. Treba je opomniti, da se ta izvoz nanaša na izdelek, ki se uporablja za podloge, in se prodaja po očitno nizkih cenah. Hkrati so bili izdelki, ki jih je v OP izvozila industrija EU-25, prodani po ceni, ki je bila za 270 % višja od uvoza iz Kitajske. V vsakem primeru je bila za določitev upoštevana le prodaja na trg Skupnosti, tako da na te podatke izvoz ni vplival. Zaradi zgoraj navedenih razlogov se lahko sklene, da izvoz Skupnosti ni povzročil škode industriji Skupnosti. Poleg tega so bile cene pri uvozu iz vseh drugih tretjih držav skupaj v povprečju stalno višje od cen iz LRK. Glede na zgoraj navedeno in ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede vzročne zveze, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (99) do (111) začasne uredbe.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Interes industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti

| (82) | Ker ni bilo drugih pripomb glede interesa industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (112) do (118) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Ker ni bilo drugih pripomb glede interesa industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (112) do (118) začasne uredbe.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (83) | Številni nepovezani uvozniki in uvozniki/uporabniki so predložili stališča. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Utemeljitve uvoznikov sovpadajo z utemeljitvami uporabnikov in so obravnavane v uvodnih izjavah (87) do (90) spodaj. Treba je opomniti, da je celotna količina, ki so jo iz Kitajske uvozili uvozniki, ki so se javili Komisiji, zanemarljiva in predstavlja le okoli 2 % celotnega uvoza iz Kitajske v OP. Preostalih 98 % se ni odzvalo na ukrepe. |
| --- | --- |

(83)

Številni nepovezani uvozniki in uvozniki/uporabniki so predložili stališča. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za zaslišanje. Utemeljitve uvoznikov sovpadajo z utemeljitvami uporabnikov in so obravnavane v uvodnih izjavah (87) do (90) spodaj. Treba je opomniti, da je celotna količina, ki so jo iz Kitajske uvozili uvozniki, ki so se javili Komisiji, zanemarljiva in predstavlja le okoli 2 % celotnega uvoza iz Kitajske v OP. Preostalih 98 % se ni odzvalo na ukrepe.

| (84) | Ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede na interes nepovezanih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (119) do (121) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede na interes nepovezanih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (119) do (121) začasne uredbe.

3.   Interes dobaviteljev

| (85) | Ker ni bilo drugih pripomb glede interesa dobaviteljev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (122) do (125) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Ker ni bilo drugih pripomb glede interesa dobaviteljev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (122) do (125) začasne uredbe.

4.   Interes uporabnikov

| (86) | Treba je opozoriti, da je devet uporabnikov predložilo odgovore na vprašalnik, vendar je le eden od teh uporabnikov uvažal zadevni izdelek (uvodna izjava (127) začasne uredbe). Vendar so po uvedbi začasnih ukrepov štirje uporabniki, ki do sedaj v preiskavi še niso napredovali, predložili pripombe. Dva od njih izdelujeta tkanine za notranjo dekoracijo. Oba sta uvažala zadevni izdelek iz LRK. Ker je sektor zelo razdrobljen, je zastopanost ocenjena na manj kakor 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Treba je opozoriti, da je devet uporabnikov predložilo odgovore na vprašalnik, vendar je le eden od teh uporabnikov uvažal zadevni izdelek (uvodna izjava (127) začasne uredbe). Vendar so po uvedbi začasnih ukrepov štirje uporabniki, ki do sedaj v preiskavi še niso napredovali, predložili pripombe. Dva od njih izdelujeta tkanine za notranjo dekoracijo. Oba sta uvažala zadevni izdelek iz LRK. Ker je sektor zelo razdrobljen, je zastopanost ocenjena na manj kakor 2 %.

| (87) | Uporabniki, ki proizvajajo oblačila, so trdili, da je sedaj njihovo poslovanje resno ogroženo, saj vstopa uvoz že izdelanih oblačil iz LRK na trg Skupnosti po zelo nizkih cenah, medtem ko morajo oni nositi veliko večje stroške proizvodnje. Poleg tega bi morali plačati visoke protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki je surovina za njihovo proizvodnjo. Trdijo, da lahko prodajo svoje končne izdelke po nekoliko višjih cenah svojim kupcem, ker so veliko bolj prilagodljivi in lahko dobavijo manjše količine v kratkem času. Vendar glede na trenutne tržne pogoje z oblačili po nizkih cenah, ki vstopajo na trg, in protidampinške dajatve na surovine, trdijo, da ne bi mogli obdržati proizvodnje v Skupnosti in bi morali zato zapreti svoje proizvodne enote. |
| --- | --- |

(87)

Uporabniki, ki proizvajajo oblačila, so trdili, da je sedaj njihovo poslovanje resno ogroženo, saj vstopa uvoz že izdelanih oblačil iz LRK na trg Skupnosti po zelo nizkih cenah, medtem ko morajo oni nositi veliko večje stroške proizvodnje. Poleg tega bi morali plačati visoke protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka, ki je surovina za njihovo proizvodnjo. Trdijo, da lahko prodajo svoje končne izdelke po nekoliko višjih cenah svojim kupcem, ker so veliko bolj prilagodljivi in lahko dobavijo manjše količine v kratkem času. Vendar glede na trenutne tržne pogoje z oblačili po nizkih cenah, ki vstopajo na trg, in protidampinške dajatve na surovine, trdijo, da ne bi mogli obdržati proizvodnje v Skupnosti in bi morali zato zapreti svoje proizvodne enote.

| (88) | Treba je opomniti, da gre pri teh proizvajalcih oblačil za mala in srednja podjetja. Ti so pod močnim pritiskom zaradi uvoza končnih izdelkov, ki se je zelo povečal, med drugim kot posledica odprave kvote za tekstil 1. januarja 2005. Poleg tega so se stroški surovin zaradi davkov povečali. Čeprav drži, da bi protidampinške dajatve na FPFF že tako negotov položaj v sektorju oblačil še dodatno poslabšale, je jasno, da predstavlja večji pritisk za te družbe uvoz oblačil iz LRK. |
| --- | --- |

(88)

Treba je opomniti, da gre pri teh proizvajalcih oblačil za mala in srednja podjetja. Ti so pod močnim pritiskom zaradi uvoza končnih izdelkov, ki se je zelo povečal, med drugim kot posledica odprave kvote za tekstil 1. januarja 2005. Poleg tega so se stroški surovin zaradi davkov povečali. Čeprav drži, da bi protidampinške dajatve na FPFF že tako negotov položaj v sektorju oblačil še dodatno poslabšale, je jasno, da predstavlja večji pritisk za te družbe uvoz oblačil iz LRK.

| (89) | Nekateri uporabniki so trdili, da bi lahko bila prizadeta tudi industrija za barvanje in tiskanje, če se zaradi dajatev tekstil v Skupnost ne bi več uvažal. Trdili so tudi, da bi bili prizadeti dobavitelji visoko razvitih strojev za tekstil v Skupnosti, saj bi se zaradi dajatev proizvodnja tekstila v LRK povečala. |
| --- | --- |

(89)

Nekateri uporabniki so trdili, da bi lahko bila prizadeta tudi industrija za barvanje in tiskanje, če se zaradi dajatev tekstil v Skupnost ne bi več uvažal. Trdili so tudi, da bi bili prizadeti dobavitelji visoko razvitih strojev za tekstil v Skupnosti, saj bi se zaradi dajatev proizvodnja tekstila v LRK povečala.

| (90) | Vendar, kot je določeno v uvodni izjavi (128) začasne uredbe, je verjetno, da bo uvoz iz LRK na trg še naprej vstopal po poštenih nedampinških cenah in bodo ostali drugi nedampinški viri razpoložljivi, glede na to, da predstavlja uvoz iz tretjih držav (razen LRK) več kot 30 % potrošnje Skupnosti. Upoštevajoč dejstvo, da so mnogim proizvajalcem izvoznikom bile odobrene stopnje protidampinške dajatve v višini 14,1 % in da predstavlja FPFF le del proizvodnih stroškov uporabnikov, se stroški verjetno ne bi bistveno povečali. Treba je tudi opomniti, da se zdi, da povzroča domnevno negotov položaj, v katerem se nahajajo določene družbe, uvoz končnih oblačil iz LRK in da neuvedba protidampinških ukrepov ne bi rešila tega določenega vprašanja. V zvezi s tem je treba tudi opozoriti, da so uporabniki, ki uvozijo zelo majhno količino, napredovali, ker velika večina v preiskavi ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(90)

Vendar, kot je določeno v uvodni izjavi (128) začasne uredbe, je verjetno, da bo uvoz iz LRK na trg še naprej vstopal po poštenih nedampinških cenah in bodo ostali drugi nedampinški viri razpoložljivi, glede na to, da predstavlja uvoz iz tretjih držav (razen LRK) več kot 30 % potrošnje Skupnosti. Upoštevajoč dejstvo, da so mnogim proizvajalcem izvoznikom bile odobrene stopnje protidampinške dajatve v višini 14,1 % in da predstavlja FPFF le del proizvodnih stroškov uporabnikov, se stroški verjetno ne bi bistveno povečali. Treba je tudi opomniti, da se zdi, da povzroča domnevno negotov položaj, v katerem se nahajajo določene družbe, uvoz končnih oblačil iz LRK in da neuvedba protidampinških ukrepov ne bi rešila tega določenega vprašanja. V zvezi s tem je treba tudi opozoriti, da so uporabniki, ki uvozijo zelo majhno količino, napredovali, ker velika večina v preiskavi ni predložila pripomb.

| (91) | Ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede na interes uporabnikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (126) do (128) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Ker ni bilo predloženih drugih pripomb glede na interes uporabnikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (126) do (128) začasne uredbe.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (92) | Glede na sklepne ugotovitve začasne uredbe, kot je določeno v uvodnih izjavah (129) do (131) osnovne uredbe, in ob upoštevanju stališč različnih strank, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na dampinški uvoz FPFF s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(92)

Glede na sklepne ugotovitve začasne uredbe, kot je določeno v uvodnih izjavah (129) do (131) osnovne uredbe, in ob upoštevanju stališč različnih strank, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na dampinški uvoz FPFF s poreklom iz LRK.

H.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (93) | Na podlagi metodologije, razložene v uvodnih izjavah (132) do (135) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo. |
| --- | --- |

(93)

Na podlagi metodologije, razložene v uvodnih izjavah (132) do (135) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo.

| (94) | Pri izračunu stopnje škode v začasni uredbi je bil ciljni dobiček za industrijo Skupnosti določen na 8 %, stopnjo, ki bi jo lahko ta vrsta industrije razumno dosegla pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. če ni dampinškega uvoza, in ki je bila dosežena v letih 1998 in 1999, preden je kitajski uvoz začel povzročati težave (uvodna izjava (134) začasne uredbe). |
| --- | --- |

(94)

Pri izračunu stopnje škode v začasni uredbi je bil ciljni dobiček za industrijo Skupnosti določen na 8 %, stopnjo, ki bi jo lahko ta vrsta industrije razumno dosegla pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. če ni dampinškega uvoza, in ki je bila dosežena v letih 1998 in 1999, preden je kitajski uvoz začel povzročati težave (uvodna izjava (134) začasne uredbe).

| (95) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da ciljni dobiček v višini 8 % osnove iz leta 1998 in 1999 ni ustrezen. Ta stranka je trdila, da so bile stopnje dobička leta 2000 (prvo leto zadevnega obdobja) precej nižje, čeprav se učinki dampinškega uvoza takrat niso tako jasno čutili; zato morajo te stopnje dobička predstavljati ciljni dobiček. Vendar je treba opozoriti, da je bil tržni delež uvoza iz LRK leta 2000 že visok, in sicer 18,2 % (uvodna izjava (67) začasne uredbe), in je položaj industrije Skupnosti že začenjal postajati negotov. Zato se je zdelo primerno, da je treba upoštevati bolj stabilno obdobje v preteklosti za določitev ciljnega dobička, ki ga lahko pričakuje industrija Skupnosti, če ne bo dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(95)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da ciljni dobiček v višini 8 % osnove iz leta 1998 in 1999 ni ustrezen. Ta stranka je trdila, da so bile stopnje dobička leta 2000 (prvo leto zadevnega obdobja) precej nižje, čeprav se učinki dampinškega uvoza takrat niso tako jasno čutili; zato morajo te stopnje dobička predstavljati ciljni dobiček. Vendar je treba opozoriti, da je bil tržni delež uvoza iz LRK leta 2000 že visok, in sicer 18,2 % (uvodna izjava (67) začasne uredbe), in je položaj industrije Skupnosti že začenjal postajati negotov. Zato se je zdelo primerno, da je treba upoštevati bolj stabilno obdobje v preteklosti za določitev ciljnega dobička, ki ga lahko pričakuje industrija Skupnosti, če ne bo dampinškega uvoza.

| (96) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb o tem vprašanju, se potrdi metodologija, določena v uvodnih izjavah (132) do (135) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(96)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb o tem vprašanju, se potrdi metodologija, določena v uvodnih izjavah (132) do (135) začasne uredbe.

1.   Dokončni ukrepi

| (97) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe se mora uvesti dokončna protidampinška dajatev na stopnji izračunane stopnje dampinga in na stopnji škode, izračunane v vseh primerih, ko je bila nižja kot ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(97)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe se mora uvesti dokončna protidampinška dajatev na stopnji izračunane stopnje dampinga in na stopnji škode, izračunane v vseh primerih, ko je bila nižja kot ugotovljena stopnja dampinga.

| (98) | Na podlagi zgoraj navedenega morajo biti dokončne dajatve naslednje:






  Družba | Dokončna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(98)

Na podlagi zgoraj navedenega morajo biti dokončne dajatve naslednje:

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

| (99) | Stopnje individualne protidampinške dajatve, podrobno opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, ki se je med preiskavo nanašalo na te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, in ki jih proizvajajo posebej omenjene družbe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni poimensko navedena, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(99)

Stopnje individualne protidampinške dajatve, podrobno opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, ki se je med preiskavo nanašalo na te družbe. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, in ki jih proizvajajo posebej omenjene družbe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni poimensko navedena, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (100) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (4), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo to primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(100)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (4), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo to primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

2.   Pobiranje začasnih dajatev

| (101) | Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se šteje kot potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, poberejo na stopnji dokončno uvedene dajatve. Pri dokončnih dajatvah, ki so višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji začasnih dajatev, medtem ko se morajo zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, sprostiti – |
| --- | --- |

(101)

Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se šteje kot potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z začasno uredbo, poberejo na stopnji dokončno uvedene dajatve. Pri dokončnih dajatvah, ki so višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji začasnih dajatev, medtem ko se morajo zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, sprostiti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz tkanin iz preje iz umetnih filamentov, ki vsebuje 85 % ali več masnih teksturiranih in/ali neteksturiranih poliestrskih filamentov, barvanih (vključno s tistimi, ki so obarvani v belo) ali tiskanih, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki spadajo pod KN oznake ex 5407 51 00 (oznaka TARIC 5407510010), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (oznaka TARIC 5407611010), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (oznaka TARIC 5407691010) in ex 5407 69 90 (oznaka TARIC 5407699010).

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je naslednja:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Vse druge družbe | 56,2 % | A999 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

A617

Vse druge družbe

56,2 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe za carinske dajatve.

Člen 2

Če novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| — | v obdobju preiskave (1. aprila 2003 do 31. marca 2004) v Skupnost ni izvažal izdelka, opisanega v členu 1(1), |
| --- | --- |

—

v obdobju preiskave (1. aprila 2003 do 31. marca 2004) v Skupnost ni izvažal izdelka, opisanega v členu 1(1),

| — | ni povezan s katerim koli izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, ki je predmet protidampinških ukrepov, uvedenih s to uredbo, |
| --- | --- |

—

ni povezan s katerim koli izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, ki je predmet protidampinških ukrepov, uvedenih s to uredbo,

| — | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Skupnost po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Skupnost, |
| --- | --- |

—

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Skupnost po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Skupnost,

lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s Svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) tako, da doda novega proizvajalca izvoznika (i) na seznam družb, ki so predmet tehtanega povprečja stopnje dajatve v višini 37,1 %, ki se uporablja za družbe, ki jim je bila v skladu s členom 9(5) Uredbe (ES) št. 384/96 odobrena individualna obravnava, ali (ii) na seznam družb, ki so predmet tehtanega povprečja stopnje dajatve v višini 14,1 %, ki se uporablja za družbe, ki jim je bila v skladu s členom 2(7)(c) Uredbe (ES) št. 384/96 odobrena tržnogospodarska obravnava.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 426/2005 na uvoz tkanin iz preje iz umetnih filamentov, ki vsebuje 85 masnih % ali več teksturiranih in/ali neteksturiranih poliestrskih filamentov, barvanih ali tiskanih, ki spadajo pod oznake KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 in ex 5407 69 90 (oznaka TARIC 5407699010) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo na stopnji, ki jo dokončno uvaja ta uredba v skladu s pravili, določenimi spodaj.

Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo. Pri dokončnih dajatvah, ki so višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji začasnih dajatev.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. septembra 2005

Za Svet

Predsednik

J. STRAW

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 69, 16.3.2005, str. 6.

2

(3)  WT/DS141/AB/R.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Pisarna J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Pisarna J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1488/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 15. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1489/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 16. septembra 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pogojih izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu.

| (3) | Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit.

| (4) | Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih.

| (5) | Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju.

| (6) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi – |
| --- | --- |

(6)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 16. septembra 2005

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,87 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 43,71 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 66,06 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 48,70 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,87

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

43,71

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

66,06

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

66,06

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

48,70

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

obdobje od 1.9.2005–14.9.2005

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

14,53

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 21,37 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1490/2005

z dne 15. septembra 2005

o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1462/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), zlasti tretje alinee njenega člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1462/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1462/2005 (2).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1462/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1462/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturirane in izvožene v nespremenjenem stanju, določena z Uredbo (ES) št. 1462/2005, se spremenijo in so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 233, 9.9.2005, str. 19.

2

---

PRILOGA

SPREMENJENI ZNESKI NADOMESTIL ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE OD 16. SEPTEMBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3759 |
| NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3759

NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1491/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 5. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 5. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1138/2005, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 41,250 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

2

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1492/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (2) | Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:






  — | obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini, |
| --- | --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:

—

obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini,

| — | stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države, |
| --- | --- |

—

stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države,

| — | cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih, |
| --- | --- |

—

cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih,

| — | omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe,

| — | pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in |
| --- | --- |

—

pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in

| — | gospodarski vidik predlaganega izvoza. |
| --- | --- |

—

gospodarski vidik predlaganega izvoza.

| (3) | Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:






  (a) | prevladujočih cen na trgih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:

(a)

prevladujočih cen na trgih tretjih držav;

| (b) | najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav;

| (c) | cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo; |
| --- | --- |

(c)

cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo;

| (d) | ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti.

| (4) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(4)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (5) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne. |
| --- | --- |

(5)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne.

| (6) | V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti.

| (7) | Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov.

| (8) | Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju. |
| --- | --- |

(8)

Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju.

| (9) | Pri določanju proizvodov in namembnih krajev, ki so upravičeni do nadomestil, je primerno da se upošteva na eni strani konkurenčni položaj nekaterih proizvodov Skupnosti, ki ne upravičujejo spodbujanja njihovega izvoza in na drugi strani neposredne geografske bližine določenih ozemeljskih tveganj za olajševanje preusmeritve trgovskih tokov in zlorab. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju proizvodov in namembnih krajev, ki so upravičeni do nadomestil, je primerno da se upošteva na eni strani konkurenčni položaj nekaterih proizvodov Skupnosti, ki ne upravičujejo spodbujanja njihovega izvoza in na drugi strani neposredne geografske bližine določenih ozemeljskih tveganj za olajševanje preusmeritve trgovskih tokov in zlorab.

| (10) | Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, navedena v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 o proizvodih, ki se izvažajo v naravnem stanju, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

2

(3)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

3

(4)  UL L 91, 1.4.1984, str. 71. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 222/88 (UL L 28, 1.2.1988, str. 1).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 15. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).
  Drugi namembni kraji so naslednji:






  L01 | Ceuta, Melilla, Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L02 | Andora in Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L04 | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12).

Drugi namembni kraji so naslednji:

L01

Ceuta, Melilla, Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L02

Andora in Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L04

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1493/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila za izvoz v namembne kraje, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1494/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 13. septembra 2005, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 13,50 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/2005 (UL L 200, 30.7.2005, str. 32).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

3

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1495/2005

z dne 15. septembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1166/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1166/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo 53 641 ton koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1166/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo 53 641 ton koruze iz zalog francoske intervencijske agencije na notranjem trgu.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine koruze za prodajo na notranjem trgu s strani francoske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 64 424 ton. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine koruze za prodajo na notranjem trgu s strani francoske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 64 424 ton.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1166/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1166/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1166/2005 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se besedilo „53 641 ton“ nadomesti z besedilom „64 424 ton“. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se besedilo „53 641 ton“ nadomesti z besedilom „64 424 ton“.

| 2. | V naslovu priloge se besedilo „53 641 ton“ nadomesti z besedilom „64 424 ton“. |
| --- | --- |

2.

V naslovu priloge se besedilo „53 641 ton“ nadomesti z besedilom „64 424 ton“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 10.

2

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1496/2005

z dne 15. septembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1168/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na trgu Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1168/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo 113 297 ton koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1168/2005 (2) je odprla stalni javni razpis za poznejšo prodajo 113 297 ton koruze iz zalog avstrijske intervencijske agencije na notranjem trgu.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine koruze za prodajo na notranjem trgu s strani avstrijske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 121 525 ton. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnega stanja na trgu je primerno povečati količine koruze za prodajo na notranjem trgu s strani avstrijske intervencijske agencije s povečanjem količine stalnega javnega razpisa na 121 525 ton.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1168/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1168/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1168/2005 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se besedilo „113 297 ton“ nadomesti z besedilom „121 525 ton“. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se besedilo „113 297 ton“ nadomesti z besedilom „121 525 ton“.

| 2. | V naslovu Priloge se besedilo „113 297 ton“ nadomesti z besedilom „121 525 ton“. |
| --- | --- |

2.

V naslovu Priloge se besedilo „113 297 ton“ nadomesti z besedilom „121 525 ton“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 16.

2

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1497/2005

z dne 15. septembra 2005

o popravku Sklepa Sveta in Komisije 2005/430/ES, Euratom o sklenitvi Dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta in Komisije 2005/430/ES, Euratom z dne 18. aprila 2005 o sklenitvi Dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (1), in zlasti člena 3(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga k Sklepu 2005/430/ES, Euratom določa zaporedne številke za tarifne kvote Evropske unije za proizvode s poreklom iz Bolgarije. |
| --- | --- |

(1)

Priloga k Sklepu 2005/430/ES, Euratom določa zaporedne številke za tarifne kvote Evropske unije za proizvode s poreklom iz Bolgarije.

| (2) | Ker je v navedeni prilogi prišlo do nepravilne označbe zaporedne številke, manjše od 09.5100, za proizvode z oznakama KN 1701 in 1702, Komisija ne more upravljati pripadajoče tarifne kvote v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku skupnosti (2). |
| --- | --- |

(2)

Ker je v navedeni prilogi prišlo do nepravilne označbe zaporedne številke, manjše od 09.5100, za proizvode z oznakama KN 1701 in 1702, Komisija ne more upravljati pripadajoče tarifne kvote v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku skupnosti (2).

| (3) | Sklep 2005/430/ES, Euratom je zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2005/430/ES, Euratom je zato treba ustrezno popraviti.

| (4) | Ker se letna obdobja za uporabo koncesij začnejo 1. julija, je treba določiti uporabo te uredbe od 1. julija 2005 dalje. |
| --- | --- |

(4)

Ker se letna obdobja za uporabo koncesij začnejo 1. julija, je treba določiti uporabo te uredbe od 1. julija 2005 dalje.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k Odločbi 2005/430/ES, Euratom se vrstica z zaporedno številko 09.4785 nadomesti z:

| „Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Sladkor |
| 1702 | Drugi sladkorji“ |

„Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje

09.5902

1701

Sladkor

1702

Drugi sladkorji“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 155, 17.6.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 (UL L 148, 11.6.2005, str. 5).

2

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1498/2005

z dne 15. septembra 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1262/2001 o podrobnejših pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 v zvezi z odkupom in prodajo sladkorja s strani intervencijskih agencij

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1262/2001 (2) lahko intervencijske agencije zahtevajo, da se sladkor, dobavljen za intervencijo, embalira v vreče iz jute, ki imajo polietilensko podlogo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1262/2001 (2) lahko intervencijske agencije zahtevajo, da se sladkor, dobavljen za intervencijo, embalira v vreče iz jute, ki imajo polietilensko podlogo.

| (2) | V zadnjih nekaj letih so bile razvite nove vrste embalaže za živila. Intervencijske agencije, ki zahtevajo nekatere od teh novih vrst embalaže, morajo zahtevati, da je taka embalaža skladna z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (3). |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih nekaj letih so bile razvite nove vrste embalaže za živila. Intervencijske agencije, ki zahtevajo nekatere od teh novih vrst embalaže, morajo zahtevati, da je taka embalaža skladna z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (3).

| (3) | Uredbo (ES) št. 1262/2001 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1262/2001 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 18(2) Uredbe (ES) št. 1262/2001 se drugi pododstavek nadomesti z:

„Intervencijske agencije, ki zahtevajo ali dovolijo, da je sladkor v drugačni vrsti embalaže, kot je določeno v prvem pododstavku, zahtevajo, da je takšna embalaža skladna z zahtevami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (4). Intervencijska agencija lahko podrobno navede kakovost embalaže.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 48.

2

(3)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

3

(4)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.“

4

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/40

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1499/2005

z dne 15. septembra 2005

o prepovedi ribolova na vahnjo na območjih ICES I, II (norveških voda) s plovili, ki plujejo pod špansko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2), in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Črpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2005 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice ali so v njej registrirana, se prepove z datumom, ki ga določa navedena priloga. Po tem datumu je prepovedano shranjevati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ulovljen z navedenimi plovili.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/2005 (UL L 207, 10.8.2005, str. 1).

3

---

PRILOGA

| Država članica | Španija |
| --- | --- |
| Stalež | HAD/1N2AB. |
| Vrsta | Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Območje | I, II (norveške vode) |
| Datum | 30. junij 2005 |

Država članica

Španija

Stalež

HAD/1N2AB.

Vrsta

Vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

Območje

I, II (norveške vode)

Datum

30. junij 2005

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/42

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1500/2005

z dne 15. septembra 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 9. do 15. septembra 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/43

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1501/2005

z dne 15. septembra 2005

v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2005 z dne 2. septembra 2005 o posebnem intervencijskem ukrepu za žita na Finskem in Švedskem za tržno leto 2005/2006 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico.

| (2) | Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005, se med ponudbami, predloženimi od 9. do 15. septembra 2005, ne izbere nobene ponudbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 228, 3.9.2005, str. 5.

3

---

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/44

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1502/2005

z dne 15. septembra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 9. do 15. septembra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 16.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 240/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2004

o državni pomoči C 38/03, ki jo izvaja Španija (nadaljnja pomoč za prestrukturiranje španskih javnih ladjedelnic)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3918)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/652/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1013/97 z dne 2. junija 1997 o pomoči nekaterim ladjedelnicam pri prestrukturiranju (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o vzpostavitvi novih pravil za pomoč ladjedelništvu (2),

ob pozivu zainteresiranim strankam, da predložijo svoje pripombe na podlagi zgoraj navedenih določb (3), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Na osnovi Uredbe (ES) št. 1013/97 je Komisija v odločbi z dne 6. avgusta 1997 (4) odobrila pomoč za prestrukturiranje španskih državnih ladjedelnic v višini približno 1,9 milijarde EUR. V skladu z odločbo in Uredbo (ES) št. 1013/97 je bil pogoj za odobritev pomoči, da se pomoč za prestrukturiranje ne zagotavlja več. |
| --- | --- |

(1)

Na osnovi Uredbe (ES) št. 1013/97 je Komisija v odločbi z dne 6. avgusta 1997 (4) odobrila pomoč za prestrukturiranje španskih državnih ladjedelnic v višini približno 1,9 milijarde EUR. V skladu z odločbo in Uredbo (ES) št. 1013/97 je bil pogoj za odobritev pomoči, da se pomoč za prestrukturiranje ne zagotavlja več.

| (2) | V letih 2000, 2001 in 2002 je državni holding Sociedad Estatal de Participationes Industriales (v nadaljevanju „SEPI“) vložil v družbo IZAR Construcciones navales (v nadaljevanju „IZAR“) denarne zneske v skupni višini 1 477 milijonov EUR. Komisija je v pismih z dne 8. novembra 2002 in 14. januarja 2003 zaprosila za podatke o tej zadevi. |
| --- | --- |

(2)

V letih 2000, 2001 in 2002 je državni holding Sociedad Estatal de Participationes Industriales (v nadaljevanju „SEPI“) vložil v družbo IZAR Construcciones navales (v nadaljevanju „IZAR“) denarne zneske v skupni višini 1 477 milijonov EUR. Komisija je v pismih z dne 8. novembra 2002 in 14. januarja 2003 zaprosila za podatke o tej zadevi.

| (3) | Komisija je z odločbo z dne 27. maja 2003 začela postopek, ki je določen v členu 88(2) Pogodbe ES (v nadaljevanju „začetek postopka“), v zvezi s transakcijami, s katerimi je SEPI vložil 1 477 milijonov EUR v IZAR. Španske oblasti so bile obveščene o odločbi s pismom Komisije z dne 28. maja 2003. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z odločbo z dne 27. maja 2003 začela postopek, ki je določen v členu 88(2) Pogodbe ES (v nadaljevanju „začetek postopka“), v zvezi s transakcijami, s katerimi je SEPI vložil 1 477 milijonov EUR v IZAR. Španske oblasti so bile obveščene o odločbi s pismom Komisije z dne 28. maja 2003.

| (4) | Španija je s pismi z dne 11. julija 2003, 29. julija 2003, 11. avgusta 2003, 19. januarja 2004, 23. februarja 2004, 14. aprila 2004 in 26. julija 2004 poslala svoje pripombe k začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Španija je s pismi z dne 11. julija 2003, 29. julija 2003, 11. avgusta 2003, 19. januarja 2004, 23. februarja 2004, 14. aprila 2004 in 26. julija 2004 poslala svoje pripombe k začetku postopka.

| (5) | Komisija je po začetku postopka prejela pripombe v pismu z dne 24. septembra 2003 od ladjedelnice Royal Van Lent, v pismu z dne 24. septembra 2003 od stranke, ki je zahtevala anonimnost, in v pismu z dne 6. oktobra 2003 od družbe IZAR. Te pripombe so bile v pismu z dne 13. oktobra 2003 naslovljene na Španijo. Španija je svoje pripombe predložila v pismu z dne 10. novembra 2003. IZAR je dne 17. novembra 2003 (5) proti Komisiji na Sodišče prve stopnje vložil tožbo, s katero zahteva razveljavitev začetka postopka. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po začetku postopka prejela pripombe v pismu z dne 24. septembra 2003 od ladjedelnice Royal Van Lent, v pismu z dne 24. septembra 2003 od stranke, ki je zahtevala anonimnost, in v pismu z dne 6. oktobra 2003 od družbe IZAR. Te pripombe so bile v pismu z dne 13. oktobra 2003 naslovljene na Španijo. Španija je svoje pripombe predložila v pismu z dne 10. novembra 2003. IZAR je dne 17. novembra 2003 (5) proti Komisiji na Sodišče prve stopnje vložil tožbo, s katero zahteva razveljavitev začetka postopka.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (6) | SEPI se je julija 2000 odločil, da bo v eno skupino združil vse vojaške in civilne ladjedelnice v državni lasti in druge sorodne dejavnosti, ki so takrat delovale kot podjetja. Tako je BAZAN odkupil civilne ladjedelnice in sorodne dejavnosti dne 20. julija 2000 in jih nato združil v BAZAN, ki se je nato preimenoval v IZAR. |
| --- | --- |

(6)

SEPI se je julija 2000 odločil, da bo v eno skupino združil vse vojaške in civilne ladjedelnice v državni lasti in druge sorodne dejavnosti, ki so takrat delovale kot podjetja. Tako je BAZAN odkupil civilne ladjedelnice in sorodne dejavnosti dne 20. julija 2000 in jih nato združil v BAZAN, ki se je nato preimenoval v IZAR.

| (7) | Civilne dejavnosti družbe IZAR pretežno potekajo v Astilleros de Cadiz („Cadiz“), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real“), Astilleros de Sestao („Sestao“), Astilleros de Sevilla („Sevilla“), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana“), Fábrica de Manises („Manises“) in Astilleros de Fene („Fene“). IZAR ima tudi tri pretežno vojaške ladjedelnice, in sicer Ferrol, Cartagena in San Fernando. |
| --- | --- |

(7)

Civilne dejavnosti družbe IZAR pretežno potekajo v Astilleros de Cadiz („Cadiz“), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real“), Astilleros de Sestao („Sestao“), Astilleros de Sevilla („Sevilla“), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana“), Fábrica de Manises („Manises“) in Astilleros de Fene („Fene“). IZAR ima tudi tri pretežno vojaške ladjedelnice, in sicer Ferrol, Cartagena in San Fernando.

| (8) | Preiskava zajema naslednje denarne zneske s strani holdinga SEPI: 1 322,227 milijona EUR (220 milijard pezet), ki jih je vložil v BAZAN dne 28. julija 2000, 105,171 milijona EUR v IZAR v letu 2001 in 50,000 milijonov EUR v IZAR v letu 2002. |
| --- | --- |

(8)

Preiskava zajema naslednje denarne zneske s strani holdinga SEPI: 1 322,227 milijona EUR (220 milijard pezet), ki jih je vložil v BAZAN dne 28. julija 2000, 105,171 milijona EUR v IZAR v letu 2001 in 50,000 milijonov EUR v IZAR v letu 2002.

| (9) | Komisija je v odločbi o začetku postopka opozorila, da bi lahko kapital, ki ga je SEPI vložil v IZAR, civilnemu ladjedelništvu prinesel finančne koristi, ki jih s svojo poslovno dejavnostjo najverjetneje ne bi pridobil. Ukrep je zato verjetno predstavljal pomoč. Taka pomoč po svoji naravi izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v odločbi o začetku postopka opozorila, da bi lahko kapital, ki ga je SEPI vložil v IZAR, civilnemu ladjedelništvu prinesel finančne koristi, ki jih s svojo poslovno dejavnostjo najverjetneje ne bi pridobil. Ukrep je zato verjetno predstavljal pomoč. Taka pomoč po svoji naravi izkrivlja konkurenco.

| (10) | Komisija je glede na bližnjo preteklost civilnih ladjedelnic izrazila sum, da so civilne ladjedelnice prejele finančno pomoč z denarnimi zneski, ki jih je prejela družba IZAR, in izrazila dvom, da bi bila taka pomoč v skladu s pravili za dodelitev državne pomoči v ladjedelništvu. Namen tega postopka o državni pomoči je zato razjasniti, ali je kapital, ki ga je prejel IZAR, kakor koli koristil civilnim ladjedelnicam in drugim civilnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je glede na bližnjo preteklost civilnih ladjedelnic izrazila sum, da so civilne ladjedelnice prejele finančno pomoč z denarnimi zneski, ki jih je prejela družba IZAR, in izrazila dvom, da bi bila taka pomoč v skladu s pravili za dodelitev državne pomoči v ladjedelništvu. Namen tega postopka o državni pomoči je zato razjasniti, ali je kapital, ki ga je prejel IZAR, kakor koli koristil civilnim ladjedelnicam in drugim civilnim dejavnostim.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (11) | Komisija je prejela pripombe treh strank. Stranka, ki je zahtevala anonimnost, je predložila združeni pripombi k temu primeru in k primeru državne pomoči C-40/00 (6). Poudarila je, da je preučevana pomoč povzročila resno izkrivljanje trga ladij za rekreacijo. Drugo združeno pripombo k temu primeru in k primeru C-40/00 je Komisija prejela od ladjedelnice Royal van Lent BV. Družba trdi, da so pomoči, ki jih je zagotovila španska vlada, povzročile izjemno veliko škodo mnogim konkurentom na trgu luksuznih jaht. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je prejela pripombe treh strank. Stranka, ki je zahtevala anonimnost, je predložila združeni pripombi k temu primeru in k primeru državne pomoči C-40/00 (6). Poudarila je, da je preučevana pomoč povzročila resno izkrivljanje trga ladij za rekreacijo. Drugo združeno pripombo k temu primeru in k primeru C-40/00 je Komisija prejela od ladjedelnice Royal van Lent BV. Družba trdi, da so pomoči, ki jih je zagotovila španska vlada, povzročile izjemno veliko škodo mnogim konkurentom na trgu luksuznih jaht.

| (12) | Komisija je prejela tudi pripombe družbe IZAR. IZAR trdi, da sodijo zadevni denarni zneski v člen 296 Pogodbe ES in da je treba vse težave glede izkrivljanja trgovine obravnavati v okviru postopka sodelovanja iz člena 298 Pogodbe ES. IZAR tudi trdi, da kapitala, ki ga je vložil SEPI, ni mogoče šteti za državna sredstva in da v vsakem primeru sodi v načelo vlagatelja na trgu. IZAR nazadnje trdi, da možnost vračila kakršne koli pomoči, ki so jo prejele španske javne ladjedelnice v letu 1997, ni sprejemljiva, ker gre za obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je prejela tudi pripombe družbe IZAR. IZAR trdi, da sodijo zadevni denarni zneski v člen 296 Pogodbe ES in da je treba vse težave glede izkrivljanja trgovine obravnavati v okviru postopka sodelovanja iz člena 298 Pogodbe ES. IZAR tudi trdi, da kapitala, ki ga je vložil SEPI, ni mogoče šteti za državna sredstva in da v vsakem primeru sodi v načelo vlagatelja na trgu. IZAR nazadnje trdi, da možnost vračila kakršne koli pomoči, ki so jo prejele španske javne ladjedelnice v letu 1997, ni sprejemljiva, ker gre za obstoječo pomoč.

IV.   PRIPOMBE IZ ŠPANIJE

| (13) | Španija je v tem postopku predložila Komisiji naslednje dokaze, zakaj po njenem mnenju zadevni denarni zneski niso vključevali državne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Španija je v tem postopku predložila Komisiji naslednje dokaze, zakaj po njenem mnenju zadevni denarni zneski niso vključevali državne pomoči.

| (14) | Španija najprej trdi, da je SEPI deloval v tržnem gospodarstvu kot zasebni vlagatelj, ki želi povečati dobiček, in da Komisija ni dokazala, da sredstva družbe SEPI prihajajo od države ali se ji lahko pripišejo. |
| --- | --- |

(14)

Španija najprej trdi, da je SEPI deloval v tržnem gospodarstvu kot zasebni vlagatelj, ki želi povečati dobiček, in da Komisija ni dokazala, da sredstva družbe SEPI prihajajo od države ali se ji lahko pripišejo.

| (15) | Poleg tega je bil kapital vložen v okviru načrta za družbo BAZAN, ki je bila nekdaj vojaška družba. Kapital je bil vložen zato, da bi kril številne stroške, povezane s tem načrtom, ki je nastal leta 1998. Zlasti [...] (7) milijonov EUR, ki so povezani s tako imenovanim pozunanjenjem socialnih stroškov v zvezi s predčasnim upokojevanjem nekdanjih zaposlenih v družbi BAZAN. Ta znesek je bil med letoma 2000 in 2002 izplačan zavarovalnim družbam, ki izplačujejo pokojnine. Povečani stroški za te prispevke, trdi Španija, so razlog za dodatne denarne zneske s strani družbe SEPI, namenjene družbi IZAR v letih 2001 in 2002. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je bil kapital vložen v okviru načrta za družbo BAZAN, ki je bila nekdaj vojaška družba. Kapital je bil vložen zato, da bi kril številne stroške, povezane s tem načrtom, ki je nastal leta 1998. Zlasti [...] (7) milijonov EUR, ki so povezani s tako imenovanim pozunanjenjem socialnih stroškov v zvezi s predčasnim upokojevanjem nekdanjih zaposlenih v družbi BAZAN. Ta znesek je bil med letoma 2000 in 2002 izplačan zavarovalnim družbam, ki izplačujejo pokojnine. Povečani stroški za te prispevke, trdi Španija, so razlog za dodatne denarne zneske s strani družbe SEPI, namenjene družbi IZAR v letih 2001 in 2002.

| (16) | Poleg tega je BAZAN neposredno izplačal še približno [...] milijonov EUR za take socialne stroške nekaterim predčasno upokojenim zaposlenim. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je BAZAN neposredno izplačal še približno [...] milijonov EUR za take socialne stroške nekaterim predčasno upokojenim zaposlenim.

| (17) | Preostali vloženi kapital je bil, kot pravi Španija, potreben za naložbe na vojaških območjih nove družbe IZAR v višini [...] milijonov EUR in za povečano potrebo po obratnih sredstvih za vojaške objekte. |
| --- | --- |

(17)

Preostali vloženi kapital je bil, kot pravi Španija, potreben za naložbe na vojaških območjih nove družbe IZAR v višini [...] milijonov EUR in za povečano potrebo po obratnih sredstvih za vojaške objekte.

| (18) | Španija je izjavila tudi, da je te ukrepe treba analizirati v okviru člena 296 Pogodbe ES, saj je kapital prejel BAZAN, ki je bil po mnenju Španije v času vlaganja kapitala povsem vojaška družba. |
| --- | --- |

(18)

Španija je izjavila tudi, da je te ukrepe treba analizirati v okviru člena 296 Pogodbe ES, saj je kapital prejel BAZAN, ki je bil po mnenju Španije v času vlaganja kapitala povsem vojaška družba.

| (19) | Prav tako je Španija nastopila proti možnosti, da bi del pomoči, odobrene v letu 1997, postal neskladen, če bi Komisija izjavila, da je bila španskim javnim ladjedelnicam zagotovljena nadaljnja nezakonita pomoč. |
| --- | --- |

(19)

Prav tako je Španija nastopila proti možnosti, da bi del pomoči, odobrene v letu 1997, postal neskladen, če bi Komisija izjavila, da je bila španskim javnim ladjedelnicam zagotovljena nadaljnja nezakonita pomoč.

| (20) | V odgovoru na pripombe, ki so jih predložile tretje stranke, se Španija povsem strinja z vsem, kar je izjavil IZAR, in zanika, da bi IZAR izvajal pomembno dejavnost v sektorju luksuznih jaht. |
| --- | --- |

(20)

V odgovoru na pripombe, ki so jih predložile tretje stranke, se Španija povsem strinja z vsem, kar je izjavil IZAR, in zanika, da bi IZAR izvajal pomembno dejavnost v sektorju luksuznih jaht.

| (21) | Španija je na kasnejši stopnji postopka predložila nadaljnje podatke, ki jih je zahtevala Komisija, npr. oceno izgub civilne dejavnosti družbe IZAR med 1. julijem 2000 in 31. decembrom 2003 ter podatke o režijskih stroških družbe IZAR v tem obdobju. |
| --- | --- |

(21)

Španija je na kasnejši stopnji postopka predložila nadaljnje podatke, ki jih je zahtevala Komisija, npr. oceno izgub civilne dejavnosti družbe IZAR med 1. julijem 2000 in 31. decembrom 2003 ter podatke o režijskih stroških družbe IZAR v tem obdobju.

V.   OCENA

| (22) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je s skupnim trgom neskladna kakršna koli pomoč države članice ali pomoč prek državnih sredstev v kakršni koli obliki, ki izkrivlja konkurenco ali grozi, da bo izkrivila konkurenco, ker daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga, kolikor to vpliva na trgovino med državami članicami. V skladu z ustaljeno sodno prakso evropskih sodišč je merilo prizadete trgovine izpolnjeno, če podjetje, ki prejme pomoč, izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je s skupnim trgom neskladna kakršna koli pomoč države članice ali pomoč prek državnih sredstev v kakršni koli obliki, ki izkrivlja konkurenco ali grozi, da bo izkrivila konkurenco, ker daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga, kolikor to vpliva na trgovino med državami članicami. V skladu z ustaljeno sodno prakso evropskih sodišč je merilo prizadete trgovine izpolnjeno, če podjetje, ki prejme pomoč, izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami.

| (23) | V skladu s členom 87(3)(e) Pogodbe ES lahko štejejo kategorije pomoči, ki jih je Svet določil v odločbi, sprejeti s kvalificirano večino na predlog Komisije, za usklajene s skupnim trgom. Komisija opozarja, da je Svet na tej osnovi sprejel Uredbo (ES) št. 1540/98 (v nadaljevanju „Uredba o ladjedelništvu“), ki je veljala od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Čeprav je Uredba (ES) št. 1540/98 prenehala veljati 31. decembra 2003 in obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči nanjo ne vpliva (8), namerava Komisija zaradi ustaljene prakse – ob uporabljanju svojih širokih meja pri ocenjevanju – uporabiti to uredbo v trenutnem primeru. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 87(3)(e) Pogodbe ES lahko štejejo kategorije pomoči, ki jih je Svet določil v odločbi, sprejeti s kvalificirano večino na predlog Komisije, za usklajene s skupnim trgom. Komisija opozarja, da je Svet na tej osnovi sprejel Uredbo (ES) št. 1540/98 (v nadaljevanju „Uredba o ladjedelništvu“), ki je veljala od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Čeprav je Uredba (ES) št. 1540/98 prenehala veljati 31. decembra 2003 in obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči nanjo ne vpliva (8), namerava Komisija zaradi ustaljene prakse – ob uporabljanju svojih širokih meja pri ocenjevanju – uporabiti to uredbo v trenutnem primeru.

| (24) | Ladjedelništvo je gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zato sodi pomoč ladjedelništvu v področje člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(24)

Ladjedelništvo je gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zato sodi pomoč ladjedelništvu v področje člena 87(1) Pogodbe ES.

| (25) | Komisija opozarja, da „ladjedelništvo“ v skladu z Uredbo o ladjedelništvu pomeni gradnjo samovoznih morskih trgovskih plovil. Komisija prav tako opozarja, da IZAR gradi takšne ladje in da gre zato za podjetje, ki ga ureja Uredba. Komisija prav tako opozarja, da člen 2 navedene uredbe določa, da je pomoč za ladjedelništvo, popravila ali predelave ladij s skupnim trgom usklajena le, če je v skladu z določbami Uredbe. Ta določba ne velja le za pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s takimi dejavnostmi, ampak tudi za pomoč sorodnim subjektom. |
| --- | --- |

(25)

Komisija opozarja, da „ladjedelništvo“ v skladu z Uredbo o ladjedelništvu pomeni gradnjo samovoznih morskih trgovskih plovil. Komisija prav tako opozarja, da IZAR gradi takšne ladje in da gre zato za podjetje, ki ga ureja Uredba. Komisija prav tako opozarja, da člen 2 navedene uredbe določa, da je pomoč za ladjedelništvo, popravila ali predelave ladij s skupnim trgom usklajena le, če je v skladu z določbami Uredbe. Ta določba ne velja le za pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s takimi dejavnostmi, ampak tudi za pomoč sorodnim subjektom.

| (26) | Komisija je avgusta 1997 v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/97 izjemoma odobrila paket pomoči za prestrukturiranje španskim civilnim ladjedelnicam, da bi se do konca leta 1998 ponovno ekonomsko usposobile. Celotni paket je vključno s prej odobrenimi pomočmi obsegal 318 milijard pezet (1,9 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(26)

Komisija je avgusta 1997 v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/97 izjemoma odobrila paket pomoči za prestrukturiranje španskim civilnim ladjedelnicam, da bi se do konca leta 1998 ponovno ekonomsko usposobile. Celotni paket je vključno s prej odobrenimi pomočmi obsegal 318 milijard pezet (1,9 milijarde EUR).

| (27) | Svet je pri podaji svojega soglasja poudaril, da gre pri tem paketu pomoči za „prvič in zadnjič“. Španska vlada se je obvezala, da ladjedelnice ne bodo prejemale nobene nadaljnje pomoči za prestrukturiranje, reševanje, nadomestilo za izgube ali privatizacijo. To je bilo razvidno iz pogojev, ki so bili priloženi odločbi Komisije o odobritvi pomoči. To je bilo poudarjeno tudi v prvi alinei drugega pododstavka člena 5(1) Uredbe o ladjedelništvu. Ta določba navaja, da se podjetju, ki mu je že bila zagotovljena pomoč za reševanje ali prestrukturiranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/97, ne zagotovi take pomoči. |
| --- | --- |

(27)

Svet je pri podaji svojega soglasja poudaril, da gre pri tem paketu pomoči za „prvič in zadnjič“. Španska vlada se je obvezala, da ladjedelnice ne bodo prejemale nobene nadaljnje pomoči za prestrukturiranje, reševanje, nadomestilo za izgube ali privatizacijo. To je bilo razvidno iz pogojev, ki so bili priloženi odločbi Komisije o odobritvi pomoči. To je bilo poudarjeno tudi v prvi alinei drugega pododstavka člena 5(1) Uredbe o ladjedelništvu. Ta določba navaja, da se podjetju, ki mu je že bila zagotovljena pomoč za reševanje ali prestrukturiranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/97, ne zagotovi take pomoči.

| (28) | Tako bi se pomoč, ki je prekoračila okvir pomoči, odobrene s prvotno odločbo Komisije avgusta 1997, morala šteti za neusklajeno s skupnim trgom, razen če bi bila odobrena na drugi pravni podlagi. |
| --- | --- |

(28)

Tako bi se pomoč, ki je prekoračila okvir pomoči, odobrene s prvotno odločbo Komisije avgusta 1997, morala šteti za neusklajeno s skupnim trgom, razen če bi bila odobrena na drugi pravni podlagi.

| (29) | Komisija opozarja, da so bile ladjedelnice Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz in Juliana podjetja, ki sta jih urejali Uredba (ES) št. 1013/97 in odločba Komisije iz leta 1997, na katero se sklicuje zgoraj. Manises in Fene (nekdanji Astano) sta sorodna subjekta, ker sta bila v preiskovanem obdobju v lasti družbe IZAR, in ju prav tako ureja Uredba o ladjedelništvu v skladu s členom 1(g) te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija opozarja, da so bile ladjedelnice Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz in Juliana podjetja, ki sta jih urejali Uredba (ES) št. 1013/97 in odločba Komisije iz leta 1997, na katero se sklicuje zgoraj. Manises in Fene (nekdanji Astano) sta sorodna subjekta, ker sta bila v preiskovanem obdobju v lasti družbe IZAR, in ju prav tako ureja Uredba o ladjedelništvu v skladu s členom 1(g) te uredbe.

1.   VLOGA DRUŽBE SEPI

| (30) | Komisija je v svoji odločbi o uvedbi uradnega postopka menila, da je SEPI deloval v imenu države, tj., da se njegovo ravnanje pri različnih transakcijah lahko pripiše državi. Španija je to izpodbijala in trdila, da deluje SEPI neodvisno od države in zato njegovega ravnanja ni mogoče pripisati državi. Po mnenju Španije je SEPI deloval kot vlagatelj na trgu in se zato sredstva, ki jih je vložil SEPI, v tem primeru ne morejo šteti za državno pomoč. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v svoji odločbi o uvedbi uradnega postopka menila, da je SEPI deloval v imenu države, tj., da se njegovo ravnanje pri različnih transakcijah lahko pripiše državi. Španija je to izpodbijala in trdila, da deluje SEPI neodvisno od države in zato njegovega ravnanja ni mogoče pripisati državi. Po mnenju Španije je SEPI deloval kot vlagatelj na trgu in se zato sredstva, ki jih je vložil SEPI, v tem primeru ne morejo šteti za državno pomoč.

| (31) | Komisija opozarja, da je SEPI državni holding, ki je neposredno odvisen od Ministrstva za finance. Tako se šteje za državno podjetje v smislu Direktive Komisije 2000/52/ES z dne 26. julija 2000 o spremembah Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (9), ker lahko državni organi zaradi svojega lastništva ali finančne udeležbe neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv na SEPI. |
| --- | --- |

(31)

Komisija opozarja, da je SEPI državni holding, ki je neposredno odvisen od Ministrstva za finance. Tako se šteje za državno podjetje v smislu Direktive Komisije 2000/52/ES z dne 26. julija 2000 o spremembah Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (9), ker lahko državni organi zaradi svojega lastništva ali finančne udeležbe neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv na SEPI.

| (32) | Sodišče je določilo, kdaj štejejo sredstva za državna sredstva. Med drugim je določilo, da tudi v primeru, ko Ministrstvo za finance ne ureja trajno zneskov, ki ustrezajo zadevnemu ukrepu, že dejstvo, da ti trajno ostanejo pod državnim nadzorom in so torej na voljo pristojnim nacionalnim oblastem, zadostuje za njihovo umestitev v kategorijo državnih sredstev (sodba Sodišča v zadevi C-83/98 P Francija proti Ladbroke Racing in Komisiji (10)). To očitno velja za sredstva družbe SEPI. |
| --- | --- |

(32)

Sodišče je določilo, kdaj štejejo sredstva za državna sredstva. Med drugim je določilo, da tudi v primeru, ko Ministrstvo za finance ne ureja trajno zneskov, ki ustrezajo zadevnemu ukrepu, že dejstvo, da ti trajno ostanejo pod državnim nadzorom in so torej na voljo pristojnim nacionalnim oblastem, zadostuje za njihovo umestitev v kategorijo državnih sredstev (sodba Sodišča v zadevi C-83/98 P Francija proti Ladbroke Racing in Komisiji (10)). To očitno velja za sredstva družbe SEPI.

| (33) | Sodišče je prav tako sprejelo odločbo (sodba Sodišča C-482/99, Stardust marine (11)), ki opredeljuje kriterije, po katerih se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo državno podjetje, pripisuje državi. To je po mnenju Sodišča mogoče ugotoviti iz različnih kazalcev, ki izhajajo iz okoliščin primera in iz konteksta, v katerem je bil navedeni ukrep sprejet. |
| --- | --- |

(33)

Sodišče je prav tako sprejelo odločbo (sodba Sodišča C-482/99, Stardust marine (11)), ki opredeljuje kriterije, po katerih se ukrep pomoči, ki ga je sprejelo državno podjetje, pripisuje državi. To je po mnenju Sodišča mogoče ugotoviti iz različnih kazalcev, ki izhajajo iz okoliščin primera in iz konteksta, v katerem je bil navedeni ukrep sprejet.

| (34) | Primeri za kazalce, ki jih je določilo Sodišče, so vključenost državne družbe v strukture javne uprave, narava njenih dejavnosti in izvajanje teh dejavnoti na trgu v normalnih pogojih konkurence zasebnih podjetij, pravni status podjetja (ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo državne oblasti prek uprave podjetja, ali kateri koli drug kazalec, ki v določenem primeru kaže na poseg javnih organov pri sprejetju ukrepa pomoči ali popolno neverjetnost, da takšnega posega ni bilo, upoštevajoč pri tem obseg ukrepa, njegovo vsebino ali pogoje, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

(34)

Primeri za kazalce, ki jih je določilo Sodišče, so vključenost državne družbe v strukture javne uprave, narava njenih dejavnosti in izvajanje teh dejavnoti na trgu v normalnih pogojih konkurence zasebnih podjetij, pravni status podjetja (ali zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), intenzivnost nadzora, ki ga izvajajo državne oblasti prek uprave podjetja, ali kateri koli drug kazalec, ki v določenem primeru kaže na poseg javnih organov pri sprejetju ukrepa pomoči ali popolno neverjetnost, da takšnega posega ni bilo, upoštevajoč pri tem obseg ukrepa, njegovo vsebino ali pogoje, ki jih vsebuje.

| (35) | SEPI je družba s posebnim pravnim statusom, saj njegova poslovna poročila npr. niso dostopna v španskem državnem registru. Nadzor družbe izvaja upravni odbor, ki je večinoma sestavljen iz državnih sekretarjev in drugih oseb, ki so neposredno povezane z vlado. Njegove dejavnosti vključujejo privatizacijo družb v državni lasti, kar je dejavnost, tesno povezana z javno politiko. Poleg tega je bilo v preteklosti ravnanje družbe SEPI do ladjedelnic tako, da ga je mogoče pripisati državi, kot na primer zagotovitev dela odobrene pomoči za prestrukturiranje leta 1997 in nezakonite pomoči leta 1998 (12) Mogoče je opozoriti tudi na to, da SEPI v drugačnih okoliščinah zagotavlja državno pomoč, na primer španskemu premogovništvu (13). |
| --- | --- |

(35)

SEPI je družba s posebnim pravnim statusom, saj njegova poslovna poročila npr. niso dostopna v španskem državnem registru. Nadzor družbe izvaja upravni odbor, ki je večinoma sestavljen iz državnih sekretarjev in drugih oseb, ki so neposredno povezane z vlado. Njegove dejavnosti vključujejo privatizacijo družb v državni lasti, kar je dejavnost, tesno povezana z javno politiko. Poleg tega je bilo v preteklosti ravnanje družbe SEPI do ladjedelnic tako, da ga je mogoče pripisati državi, kot na primer zagotovitev dela odobrene pomoči za prestrukturiranje leta 1997 in nezakonite pomoči leta 1998 (12) Mogoče je opozoriti tudi na to, da SEPI v drugačnih okoliščinah zagotavlja državno pomoč, na primer španskemu premogovništvu (13).

| (36) | Iz točk 31 in 32 zgoraj izhaja, da so sredstva družbe SEPI državna sredstva. Poleg tega iz točk 33 do 35 zgoraj izhaja, da je treba njegovo zagotovitev sredstev, ki so predmet sedanje preiskave, ladjedelniškim družbam pripisati državi, kolikor so zagotovljena pod pogoji, ki niso v skladu z načeli tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(36)

Iz točk 31 in 32 zgoraj izhaja, da so sredstva družbe SEPI državna sredstva. Poleg tega iz točk 33 do 35 zgoraj izhaja, da je treba njegovo zagotovitev sredstev, ki so predmet sedanje preiskave, ladjedelniškim družbam pripisati državi, kolikor so zagotovljena pod pogoji, ki niso v skladu z načeli tržnega gospodarstva.

| (37) | Splošno načelo, ki se uporablja za finančne transakcije med državo in državnimi družbami, je tako imenovano načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ob upoštevanju, da so sredstva družbe SEPI državna sredstva, je nujno potrebno, da SEPI pri gospodarskih transakcijah s svojimi hčerinskimi družbami ladjedelnic (bodisi da so hčerinske družbe družbe z gospodarsko dejavnostjo bodisi holdingi takih družb) deluje povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(37)

Splošno načelo, ki se uporablja za finančne transakcije med državo in državnimi družbami, je tako imenovano načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ob upoštevanju, da so sredstva družbe SEPI državna sredstva, je nujno potrebno, da SEPI pri gospodarskih transakcijah s svojimi hčerinskimi družbami ladjedelnic (bodisi da so hčerinske družbe družbe z gospodarsko dejavnostjo bodisi holdingi takih družb) deluje povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (38) | Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu je podrobno razloženo v sporočilu Komisije državam članicam (14) o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (15) Sodišče je tudi navedlo, npr. v zadevi C-40/85 (16), da je ustrezni način ugotavljanja, ali je ukrep državna pomoč, uporaba merila, v kolikšni meri bi podjetje zmoglo pridobiti zadevne zneske ob enakih pogojih na zasebnih kapitalskih trgih. In nadaljevalo: „še zlasti uporaba merila, ali bi zasebni delničar v podobnih okoliščinah, upoštevajoč predvideni donos in ne meneč se za socialne, regionalne in sektorske vidike, vložil zadevni kapital“. |
| --- | --- |

(38)

Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu je podrobno razloženo v sporočilu Komisije državam članicam (14) o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (15) Sodišče je tudi navedlo, npr. v zadevi C-40/85 (16), da je ustrezni način ugotavljanja, ali je ukrep državna pomoč, uporaba merila, v kolikšni meri bi podjetje zmoglo pridobiti zadevne zneske ob enakih pogojih na zasebnih kapitalskih trgih. In nadaljevalo: „še zlasti uporaba merila, ali bi zasebni delničar v podobnih okoliščinah, upoštevajoč predvideni donos in ne meneč se za socialne, regionalne in sektorske vidike, vložil zadevni kapital“.

| (39) | Komisija ne izključuje dejstva, da sredstva, ki jih je zagotovil SEPI, ne predstavljajo pomoči, če so dejanja družbe SEPI v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija bo zato ocenila, ali je v zvezi z denarnimi zneski, ki so predmet preiskave, SEPI deloval v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija ne izključuje dejstva, da sredstva, ki jih je zagotovil SEPI, ne predstavljajo pomoči, če so dejanja družbe SEPI v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija bo zato ocenila, ali je v zvezi z denarnimi zneski, ki so predmet preiskave, SEPI deloval v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

2.   POMOČ, VSEBOVANA V DENARNIH ZNESKIH DRUŽBE SEPI NAMENJENIH DRUŽBI BAZAN/IZAR

(a)   Pomoč povsem vojaški družbi

| (40) | Španija trdi, da je bil BAZAN dne 28. julija 2000, ko je prejel glavni denarni znesek, povsem vojaška družba, ker se takrat še ni združil s civilnimi ladjedelnicami, ki jih je pridobil malo pred tem. Zato Španija ugovarja, da bi se katera od pomoči, ki jih je prejel BAZAN, razveljavila v skladu s členom 296 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(40)

Španija trdi, da je bil BAZAN dne 28. julija 2000, ko je prejel glavni denarni znesek, povsem vojaška družba, ker se takrat še ni združil s civilnimi ladjedelnicami, ki jih je pridobil malo pred tem. Zato Španija ugovarja, da bi se katera od pomoči, ki jih je prejel BAZAN, razveljavila v skladu s členom 296 Pogodbe ES.

| (41) | Komisija se s tem ne strinja in opozarja, da je imel BAZAN v trenutku prejema kapitala v lasti vse zadevne civilne ladjedelnice in sorodne dejavnosti. Dejstvo, ali je imel BAZAN v lasti civilne dejavnosti v obliki hčerinskih podjetij, ki so bile v njegovi 100 % lasti, ni bistveno. Razvidno je tudi, da so se civilne hčerinske družbe združile v BAZAN dva meseca pozneje. Za ugotovitev, ali pomoč morda izkrivlja konkurenco med civilnimi ladjedelnicami in skupnim trgom, je bistvena končna uporaba sredstev s strani upravičenca. |
| --- | --- |

(41)

Komisija se s tem ne strinja in opozarja, da je imel BAZAN v trenutku prejema kapitala v lasti vse zadevne civilne ladjedelnice in sorodne dejavnosti. Dejstvo, ali je imel BAZAN v lasti civilne dejavnosti v obliki hčerinskih podjetij, ki so bile v njegovi 100 % lasti, ni bistveno. Razvidno je tudi, da so se civilne hčerinske družbe združile v BAZAN dva meseca pozneje. Za ugotovitev, ali pomoč morda izkrivlja konkurenco med civilnimi ladjedelnicami in skupnim trgom, je bistvena končna uporaba sredstev s strani upravičenca.

(b)   Uporaba sredstev za socialne stroške

| (42) | Komisija je ob začetku postopka dvomila, ali so bili socialni stroški v zvezi s preteklostjo družbe BAZAN (pred julijem 2000) povezani izključno z vojaško proizvodnjo, saj se je izkazalo, da je BAZAN v preteklosti izdelal nekaj civilnih ladij. Komisija je zato dvomila, ali sredstva, ki so bila zagotovljena za kritje teh stroškov, sodijo v člen 296 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je ob začetku postopka dvomila, ali so bili socialni stroški v zvezi s preteklostjo družbe BAZAN (pred julijem 2000) povezani izključno z vojaško proizvodnjo, saj se je izkazalo, da je BAZAN v preteklosti izdelal nekaj civilnih ladij. Komisija je zato dvomila, ali sredstva, ki so bila zagotovljena za kritje teh stroškov, sodijo v člen 296 Pogodbe ES.

| (43) | Komisija opozarja, da socialni stroški v preteklosti družbe BAZAN dejansko zajemajo del skupnega prejetega kapitala. Španija je uspela dokazati, da je bilo [...] milijonov EUR zagotovljenih zunanjim zavarovalniškim družbam za kritje stroškov predčasnih upokojevanj zaposlenih v nekdanjih vojaških ladjedelnicah. Ta znesek zajema del kapitala, ki je bil zagotovljen v letu 2000, in skupen kapital, zagotovljen v letih 2001 in 2002. Dodatne denarne zneske v letih 2001 in 2002 je izzvalo nepričakovano povečanje stroškov za predčasna upokojevanja. Španija je tudi ugovarjala, da je BAZAN nadaljnjih [...] milijonov EUR neposredno izplačal nekaterim predčasno upokojenim zaposlenim v družbi BAZAN. |
| --- | --- |

(43)

Komisija opozarja, da socialni stroški v preteklosti družbe BAZAN dejansko zajemajo del skupnega prejetega kapitala. Španija je uspela dokazati, da je bilo [...] milijonov EUR zagotovljenih zunanjim zavarovalniškim družbam za kritje stroškov predčasnih upokojevanj zaposlenih v nekdanjih vojaških ladjedelnicah. Ta znesek zajema del kapitala, ki je bil zagotovljen v letu 2000, in skupen kapital, zagotovljen v letih 2001 in 2002. Dodatne denarne zneske v letih 2001 in 2002 je izzvalo nepričakovano povečanje stroškov za predčasna upokojevanja. Španija je tudi ugovarjala, da je BAZAN nadaljnjih [...] milijonov EUR neposredno izplačal nekaterim predčasno upokojenim zaposlenim v družbi BAZAN.

| (44) | Vendar pa socialni stroški v zvezi z vojaško preteklostjo družbe BAZAN ne zajemajo celotne višine kapitala, ki ga je vložil SEPI. Komisiji prav tako niso bili predloženi niti prepričljivi podatki o potrebi po dodatnem delovnem kapitalu za vojaška delovišča niti ne prepričljiva utemeljitev, zakaj bi se morale investicije v vojaško ladjedelništvo v celoti financirati z lastnim kapitalom in ne večinoma s posojili, kar bi bilo običajno obnašanje na trgu. Zato Španija ni dokazala, da je bila uporaba sredstev, ki jih je SEPI vložil v IZAR, v celoti v vojaške namene. |
| --- | --- |

(44)

Vendar pa socialni stroški v zvezi z vojaško preteklostjo družbe BAZAN ne zajemajo celotne višine kapitala, ki ga je vložil SEPI. Komisiji prav tako niso bili predloženi niti prepričljivi podatki o potrebi po dodatnem delovnem kapitalu za vojaška delovišča niti ne prepričljiva utemeljitev, zakaj bi se morale investicije v vojaško ladjedelništvo v celoti financirati z lastnim kapitalom in ne večinoma s posojili, kar bi bilo običajno obnašanje na trgu. Zato Španija ni dokazala, da je bila uporaba sredstev, ki jih je SEPI vložil v IZAR, v celoti v vojaške namene.

(c)   Kritje izgube civilnih dejavnosti

| (45) | Španija je Komisiji predložila predvidene finančne rezultate civilnih dejavnosti družbe IZAR med letoma 2000 in 2003. Ta podatek navaja skupno izgubo civilnih dejavnosti v okviru družbe IZAR v višini 290 milijonov EUR, kot je razvidno iz preglednice 1.
  Preglednica 1
  Ocenjeni rezultati civilnih dejavnosti družbe IZAR med letoma 2000 in 2003 (17)














  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | Gijon | Sestao | Pto Real | Sevilla | Cadiz | Fene | Manises | Skupaj |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Skupaj | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Španija je Komisiji predložila predvidene finančne rezultate civilnih dejavnosti družbe IZAR med letoma 2000 in 2003. Ta podatek navaja skupno izgubo civilnih dejavnosti v okviru družbe IZAR v višini 290 milijonov EUR, kot je razvidno iz preglednice 1.

Preglednica 1

Ocenjeni rezultati civilnih dejavnosti družbe IZAR med letoma 2000 in 2003 (17)

(v milijonih EUR)

Gijon

Sestao

Pto Real

Sevilla

Cadiz

Fene

Manises

Skupaj

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Skupaj

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | Rezultati so predloženi po izjemnih dobičkih, zlasti ladjedelnic Puerto Real, Sestao in Sevilla, ker so te družbe imele pozitivne knjižne vrednosti takrat, ko jih je po simbolični ceni kupil BAZAN. Iz preglednice lahko sklepamo, da je IZAR kril izgube svojih civilnih dejavnosti v skupni višini 290 milijonov EUR v obdobju med 1. julijem 2000 in 31. decembrom 2003. |
| --- | --- |

(46)

Rezultati so predloženi po izjemnih dobičkih, zlasti ladjedelnic Puerto Real, Sestao in Sevilla, ker so te družbe imele pozitivne knjižne vrednosti takrat, ko jih je po simbolični ceni kupil BAZAN. Iz preglednice lahko sklepamo, da je IZAR kril izgube svojih civilnih dejavnosti v skupni višini 290 milijonov EUR v obdobju med 1. julijem 2000 in 31. decembrom 2003.

| (47) | Španija je prav tako predložila podatke o osrednjih stroških družbe IZAR, ki niso pripisani civilnim dejavnostim v izračunu rezultatov v preglednici 1. Skupna višina osrednjih stroškov v obdobju med letoma 2000 in 2003 je bila [...] milijonov EUR. Delež civilnih dejavnosti v prihodkih družbe IZAR je v tem obdobju znašal [...] %. Če bi to uporabili kot ključ za razporeditev osrednjih stroškov, bi to pomenilo dodatno izgubo civilnih dejavnosti v višini 74 milijonov EUR v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(47)

Španija je prav tako predložila podatke o osrednjih stroških družbe IZAR, ki niso pripisani civilnim dejavnostim v izračunu rezultatov v preglednici 1. Skupna višina osrednjih stroškov v obdobju med letoma 2000 in 2003 je bila [...] milijonov EUR. Delež civilnih dejavnosti v prihodkih družbe IZAR je v tem obdobju znašal [...] %. Če bi to uporabili kot ključ za razporeditev osrednjih stroškov, bi to pomenilo dodatno izgubo civilnih dejavnosti v višini 74 milijonov EUR v zadevnem obdobju.

| (48) | Skupno so civilne dejavnosti pomenile ocenjeno izgubo v višini 364 milijonov EUR v obdobju med letoma 2000 in 2003. |
| --- | --- |

(48)

Skupno so civilne dejavnosti pomenile ocenjeno izgubo v višini 364 milijonov EUR v obdobju med letoma 2000 in 2003.

| (49) | Ko je BAZAN pridobil civilne dejavnosti, je imel omejena finančna sredstva (lasten kapital v višini 100 milijonov EUR do konca leta 1999). Prav tako se je izkazalo, da je imel izgube (na osnovi letnih poročil družbe IZAR) v svojih vojaških dejavnostih med letoma 2000 in 2002 v višini približno [...] milijonov EUR. Iz tega je mogoče ugotoviti, da je bilo treba izgube civilnih dejavnosti družbe IZAR kriti z denarnimi zneski, zagotovljenimi v letu 2000. |
| --- | --- |

(49)

Ko je BAZAN pridobil civilne dejavnosti, je imel omejena finančna sredstva (lasten kapital v višini 100 milijonov EUR do konca leta 1999). Prav tako se je izkazalo, da je imel izgube (na osnovi letnih poročil družbe IZAR) v svojih vojaških dejavnostih med letoma 2000 in 2002 v višini približno [...] milijonov EUR. Iz tega je mogoče ugotoviti, da je bilo treba izgube civilnih dejavnosti družbe IZAR kriti z denarnimi zneski, zagotovljenimi v letu 2000.

| (50) | Naslednje vprašanje, ki ga je treba preučiti, je, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivosti donosa in ob zanemaritvi vseh upoštevanj socialne politike, regionalne politike in sektorja pridobil slednji kapital. Sodišče je določilo, da se ustrezen način ugotavljanja, ali je denarni znesek državna pomoč, velja za kriterij, do katere mere bi podjetje lahko prejemalo zadevne zneske na zasebnih kapitalskih trgih, tako imenovan preskus zasebnega vlagatelja (18). |
| --- | --- |

(50)

Naslednje vprašanje, ki ga je treba preučiti, je, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivosti donosa in ob zanemaritvi vseh upoštevanj socialne politike, regionalne politike in sektorja pridobil slednji kapital. Sodišče je določilo, da se ustrezen način ugotavljanja, ali je denarni znesek državna pomoč, velja za kriterij, do katere mere bi podjetje lahko prejemalo zadevne zneske na zasebnih kapitalskih trgih, tako imenovan preskus zasebnega vlagatelja (18).

| (51) | Iz podatkov, ki jih je predložila Španija, je jasno, da so bile družbe, ki jih je julija 2000 kupil BAZAN, v gospodarskih težavah (glej preglednico 2).
  Preglednica 2
  Knjižne vrednosti in finančna tveganja (po ocenah Španije) julija 2000








  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Podjetje | Knjižna vrednost | Predvidena tveganja | Ocenjena neto vrednost |
| Družbe, ki jih je družba AESA prodala družbi BAZAN/IZAR |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| Družbe, ki jih je družba SEPI prodala družbi BAZAN/IZAR |
| Cadiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Skupna vsota | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

Iz podatkov, ki jih je predložila Španija, je jasno, da so bile družbe, ki jih je julija 2000 kupil BAZAN, v gospodarskih težavah (glej preglednico 2).

Preglednica 2

Knjižne vrednosti in finančna tveganja (po ocenah Španije) julija 2000

(v milijonih EUR)

Podjetje

Knjižna vrednost

Predvidena tveganja

Ocenjena neto vrednost

Družbe, ki jih je družba AESA prodala družbi BAZAN/IZAR

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

Družbe, ki jih je družba SEPI prodala družbi BAZAN/IZAR

Cadiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Skupna vsota

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Prav tako ni bilo nobenih znakov, ki bi kazali na izboljšanje težavnega finančnega stanja civilnih dejavnosti, ki so nekaj let pred tem poslovala z izgubo. Zato lahko izključimo, da bi civilne dejavnosti pod lastništvom družbe BAZAN/IZAR pomenile sprejemljivo stopnjo donosnosti ob upoštevanju njihovih preteklih donosov in pomanjkanja kakršnih koli predvidenih ukrepov za prestrukturiranje. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložila Španija, iz katerih je razvidno, da so vse civilne dejavnosti družbe IZAR v vseh letih od leta 2000 dalje z nekaj redkimi izjemami poslovale z izgubo. |
| --- | --- |

(52)

Prav tako ni bilo nobenih znakov, ki bi kazali na izboljšanje težavnega finančnega stanja civilnih dejavnosti, ki so nekaj let pred tem poslovala z izgubo. Zato lahko izključimo, da bi civilne dejavnosti pod lastništvom družbe BAZAN/IZAR pomenile sprejemljivo stopnjo donosnosti ob upoštevanju njihovih preteklih donosov in pomanjkanja kakršnih koli predvidenih ukrepov za prestrukturiranje. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložila Španija, iz katerih je razvidno, da so vse civilne dejavnosti družbe IZAR v vseh letih od leta 2000 dalje z nekaj redkimi izjemami poslovale z izgubo.

| (53) | Zato je mogoče ugotoviti, da IZAR na zasebnih kapitalskih trgih ne bi mogel pridobiti posojila ali kapitala, s katerim bi kril izgube svojih civilnih dejavnosti. Zato zagotovitev kapitala za te dejavnosti ni bila v skladu s preskusom zasebnega vlagatelja. SEPI iz istih razlogov ni mogel pričakovati vračila svojega kapitala. Zato zagotovitev sredstev, ki jih je SEPI vložil v IZAR, ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kapital, ki je bil vložen za uporabo v civilnih dejavnostih, tako predstavlja državno pomoč, namenjeno družbi IZAR. Državna pomoč je bila nezakonita, če o njej ni bila obveščena Komisija. |
| --- | --- |

(53)

Zato je mogoče ugotoviti, da IZAR na zasebnih kapitalskih trgih ne bi mogel pridobiti posojila ali kapitala, s katerim bi kril izgube svojih civilnih dejavnosti. Zato zagotovitev kapitala za te dejavnosti ni bila v skladu s preskusom zasebnega vlagatelja. SEPI iz istih razlogov ni mogel pričakovati vračila svojega kapitala. Zato zagotovitev sredstev, ki jih je SEPI vložil v IZAR, ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kapital, ki je bil vložen za uporabo v civilnih dejavnostih, tako predstavlja državno pomoč, namenjeno družbi IZAR. Državna pomoč je bila nezakonita, če o njej ni bila obveščena Komisija.

| (54) | Prav tako lahko sklepamo, da ta pomoč ni bila v skladu s skupnim trgom, ker je ni mogoče odobriti kot pomoč za prestrukturiranje, ker ta za ladjedelnice iz zgoraj navedenih razlogov ni bila dopuščena. Niti je ni mogoče odobriti za druge sorodne dejavnosti, tj. Fene in Manises, ker Španija ni predložila nikakršnega načrta za prestrukturiranje. Pomoči ni mogoče odobriti niti v okviru katere koli druge določbe Uredbe o ladjedelništvu. Prav tako na osnovi razpoložljivih podatkov pomoči ni mogoče odobriti na osnovi katere koli druge razveljavitve, predvidene v členu 87(2) in (3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(54)

Prav tako lahko sklepamo, da ta pomoč ni bila v skladu s skupnim trgom, ker je ni mogoče odobriti kot pomoč za prestrukturiranje, ker ta za ladjedelnice iz zgoraj navedenih razlogov ni bila dopuščena. Niti je ni mogoče odobriti za druge sorodne dejavnosti, tj. Fene in Manises, ker Španija ni predložila nikakršnega načrta za prestrukturiranje. Pomoči ni mogoče odobriti niti v okviru katere koli druge določbe Uredbe o ladjedelništvu. Prav tako na osnovi razpoložljivih podatkov pomoči ni mogoče odobriti na osnovi katere koli druge razveljavitve, predvidene v členu 87(2) in (3) Pogodbe ES.

| (55) | Kot je bilo določeno v odločbi o državni pomoči v primeru C-40/00, je IZAR posojila v višini 192,1 milijona EUR dne 12. septembra 2000 vključno z obrestmi vrnil družbi SEPI. Sredstva so se leta 1999 zagotovila družbam Juliana, Cadiz in Manises, ki jih je pozneje julija 2000 prevzel BAZAN/IZAR. Kot je bilo določeno v odločbi v primeru C-40/00, se bodo podatki v zvezi s temi vračili posojil uporabili v sedanji preiskavi. |
| --- | --- |

(55)

Kot je bilo določeno v odločbi o državni pomoči v primeru C-40/00, je IZAR posojila v višini 192,1 milijona EUR dne 12. septembra 2000 vključno z obrestmi vrnil družbi SEPI. Sredstva so se leta 1999 zagotovila družbam Juliana, Cadiz in Manises, ki jih je pozneje julija 2000 prevzel BAZAN/IZAR. Kot je bilo določeno v odločbi v primeru C-40/00, se bodo podatki v zvezi s temi vračili posojil uporabili v sedanji preiskavi.

| (56) | V skladu s podatki, ki jih je predložila Španija, navedene izgube civilnih dejavnosti za leto 2000 v gornji preglednici 1 ne vključujejo vračila zgoraj omenjenih posojil. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s podatki, ki jih je predložila Španija, navedene izgube civilnih dejavnosti za leto 2000 v gornji preglednici 1 ne vključujejo vračila zgoraj omenjenih posojil.

| (57) | Očitno je, da so od sredstev, ki jih je zagotovil SEPI v letu 1999, imele korist civilne družbe Juliana, Cadiz in Manises. Vendar pa je, ker se je vračilo teh posojil izvedlo iz splošnih računov družbe IZAR, tem trem družbam, ki so pozneje razpadle v enote gospodarstva, ni bilo treba vrniti zadevnih posojil. Tako je jasno, da je IZAR s plačilom iz lastnih sredstev rešil družbe Juliana, Cadiz in Manises finančnega bremena, da bi morale vrniti posojila. |
| --- | --- |

(57)

Očitno je, da so od sredstev, ki jih je zagotovil SEPI v letu 1999, imele korist civilne družbe Juliana, Cadiz in Manises. Vendar pa je, ker se je vračilo teh posojil izvedlo iz splošnih računov družbe IZAR, tem trem družbam, ki so pozneje razpadle v enote gospodarstva, ni bilo treba vrniti zadevnih posojil. Tako je jasno, da je IZAR s plačilom iz lastnih sredstev rešil družbe Juliana, Cadiz in Manises finančnega bremena, da bi morale vrniti posojila.

| (58) | Komisija je preučila, ali bi bilo dolgove, ki jih je vrnil IZAR, mogoče financirati iz sredstev, ki jih je IZAR prejel z novim posojilom v tržnih pogojih. Glede tega vidika Komisija meni, da bi bila finančna situacija družbe IZAR brez denarnega zneska v letu 2000, ki je bil zgoraj prikazan, kot da je bil uporabljen za podpiranje civilnih dejavnosti družbe IZAR, mnogo slabša, kot je bila. Zato lahko izključimo, da bi IZAR lahko prejel posojilo pod tržnimi pogoji, če ne bi prejel nezakonite in nezdružljive pomoči v obliki denarnega zneska v višini 364 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je preučila, ali bi bilo dolgove, ki jih je vrnil IZAR, mogoče financirati iz sredstev, ki jih je IZAR prejel z novim posojilom v tržnih pogojih. Glede tega vidika Komisija meni, da bi bila finančna situacija družbe IZAR brez denarnega zneska v letu 2000, ki je bil zgoraj prikazan, kot da je bil uporabljen za podpiranje civilnih dejavnosti družbe IZAR, mnogo slabša, kot je bila. Zato lahko izključimo, da bi IZAR lahko prejel posojilo pod tržnimi pogoji, če ne bi prejel nezakonite in nezdružljive pomoči v obliki denarnega zneska v višini 364 milijonov EUR.

| (59) | Vračilo 192,1 milijona EUR s strani družbe IZAR družbi SEPI se zato lahko šteje kot nadaljnja uporaba preučevanega denarnega zneska v korist civilnih dejavnosti družbe IZAR. Takšna uporaba sredstev za civilne dejavnosti iz istih razlogov, kot so zgoraj navedeni za kritje izgube, ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ustrezen znesek, ki se je uporabil iz kapitala, vloženega v IZAR, predstavlja nezdružljivo državno pomoč družbi IZAR. |
| --- | --- |

(59)

Vračilo 192,1 milijona EUR s strani družbe IZAR družbi SEPI se zato lahko šteje kot nadaljnja uporaba preučevanega denarnega zneska v korist civilnih dejavnosti družbe IZAR. Takšna uporaba sredstev za civilne dejavnosti iz istih razlogov, kot so zgoraj navedeni za kritje izgube, ni bila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ustrezen znesek, ki se je uporabil iz kapitala, vloženega v IZAR, predstavlja nezdružljivo državno pomoč družbi IZAR.

| (60) | Komisija na osnovi gornje ocene ugotavlja, da so imele civilne dejavnosti družbe IZAR korist od denarnega zneska, ki ga je SEPI leta 2000 zagotovil družbi IZAR v obliki prejema kritja izgube v višini 364 milijonov EUR, kot je določeno v gornjem odstavku 48, in vračila pomoči v višini 192,1 milijona EUR, kot je določeno v gornjem odstavku 51. Višina skupne pomoči je bila tako 556,1 milijona EUR. Dodatni denarni zneski v letih 2001 in 2002 družbe SEPI, namenjeni družbi IZAR, so nameravali kriti nepričakovano povečanje stroškov za predčasna upokojevanja zaposlenih v nekdanjih vojaških ladjedelnicah in ne predstavljajo pomoči. |
| --- | --- |

(60)

Komisija na osnovi gornje ocene ugotavlja, da so imele civilne dejavnosti družbe IZAR korist od denarnega zneska, ki ga je SEPI leta 2000 zagotovil družbi IZAR v obliki prejema kritja izgube v višini 364 milijonov EUR, kot je določeno v gornjem odstavku 48, in vračila pomoči v višini 192,1 milijona EUR, kot je določeno v gornjem odstavku 51. Višina skupne pomoči je bila tako 556,1 milijona EUR. Dodatni denarni zneski v letih 2001 in 2002 družbe SEPI, namenjeni družbi IZAR, so nameravali kriti nepričakovano povečanje stroškov za predčasna upokojevanja zaposlenih v nekdanjih vojaških ladjedelnicah in ne predstavljajo pomoči.

| (61) | Ker so se potrdili dvomi o nadaljnji nezdružljivi državni pomoči španskim civilnim ladjedelnicam, mora Komisija, kot je bilo opozorjeno v začetku postopka, oceniti, ali se bo katera od pomoči za prestrukturiranje iz leta 1997 štela za nezdružljivo in jo bo treba vrniti. |
| --- | --- |

(61)

Ker so se potrdili dvomi o nadaljnji nezdružljivi državni pomoči španskim civilnim ladjedelnicam, mora Komisija, kot je bilo opozorjeno v začetku postopka, oceniti, ali se bo katera od pomoči za prestrukturiranje iz leta 1997 štela za nezdružljivo in jo bo treba vrniti.

| (62) | Komisija o tej zadevi meni, da ob upoštevanju pripomb, ki sta jih v okviru tega postopka predložila Španija in IZAR, ni podlage za štetje dela pomoči za prestrukturiranje, odobrene v letu 1997, kot nezdružljivo. Razlog je, da je v skladu z odločbo (19) o zagotovitvi pomoči pravica Komisije, da zahteva vračilo pomoči, odobrene v letu 1997, izgubila veljavo z zadnjim poročilom spremljanja (20) z dne 13. oktobra 1999. Zato je pomoč, odobrena v letu 1997, po preteku obdobja spremljanja postala obstoječa pomoč. |
| --- | --- |

(62)

Komisija o tej zadevi meni, da ob upoštevanju pripomb, ki sta jih v okviru tega postopka predložila Španija in IZAR, ni podlage za štetje dela pomoči za prestrukturiranje, odobrene v letu 1997, kot nezdružljivo. Razlog je, da je v skladu z odločbo (19) o zagotovitvi pomoči pravica Komisije, da zahteva vračilo pomoči, odobrene v letu 1997, izgubila veljavo z zadnjim poročilom spremljanja (20) z dne 13. oktobra 1999. Zato je pomoč, odobrena v letu 1997, po preteku obdobja spremljanja postala obstoječa pomoč.

| (63) | Španija trdi, da sodi denarni znesek v člen 296 in tako zunaj področja pravil o državni pomoči, saj je bil BAZAN v času pridobitve sredstev vojaška družba. |
| --- | --- |

(63)

Španija trdi, da sodi denarni znesek v člen 296 in tako zunaj področja pravil o državni pomoči, saj je bil BAZAN v času pridobitve sredstev vojaška družba.

| (64) | Nesporno so civilne dejavnosti potrebovale finančno pomoč, da bi po juliju 2000 nadaljevale z delovanjem. Samo dejstvo, da so bile del ladjedelniške družbe, ki je bila vključena v vojaške konstrukcije, ne spremeni narave teh ladjedelnic in sorodnih dejavnosti. Zato sodi pomoč za take dejavnosti v člen 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(64)

Nesporno so civilne dejavnosti potrebovale finančno pomoč, da bi po juliju 2000 nadaljevale z delovanjem. Samo dejstvo, da so bile del ladjedelniške družbe, ki je bila vključena v vojaške konstrukcije, ne spremeni narave teh ladjedelnic in sorodnih dejavnosti. Zato sodi pomoč za take dejavnosti v člen 87 Pogodbe.

VI.   ZAKLJUČEK

| (65) | Komisija je ugotovila, da je Španija nezakonito uporabila pomoč v višini 556 milijonov EUR, kar pomeni kršitev člena 88(3) Pogodbe. Ta je bila odobrena v obliki denarnega zneska v višini 1 322 milijonov EUR, ki ga je v letu 2000 SEPI vložil v IZAR, od česar so imele civilne dejavnosti družbe IZAR korist v višini 556,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je ugotovila, da je Španija nezakonito uporabila pomoč v višini 556 milijonov EUR, kar pomeni kršitev člena 88(3) Pogodbe. Ta je bila odobrena v obliki denarnega zneska v višini 1 322 milijonov EUR, ki ga je v letu 2000 SEPI vložil v IZAR, od česar so imele civilne dejavnosti družbe IZAR korist v višini 556,1 milijona EUR.

| (66) | Pomoč morajo v celoti vrniti sedanji lastniki teh dejavnosti, torej družba IZAR – |
| --- | --- |

(66)

Pomoč morajo v celoti vrniti sedanji lastniki teh dejavnosti, torej družba IZAR –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v višini 556,1 milijona EUR, ki jo je Španija nezakonito zagotovila ob kršitvi člena 88(3) Pogodbe v korist družbe IZAR, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Španija bo izvedla vse potrebne ukrepe, da bo IZAR vrnil pomoč iz člena 1, ki je bila upravičencu na voljo nezakonito.

2.   Vračilo se izvede nemudoma v skladu s postopki po nacionalni zakonodaji, če ti dopuščajo takojšnjo in učinkovito izvršbo te odločbe. Vsote za vračilo vključujejo obresti za vse obdobje od datuma, ko so bila sredstva na voljo upravičencu, do datuma njihovega dejanskega vračila. Obrestna mera za izračun je referenčna stopnja za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči. Obrestna mera, na katero se sklicuje v odstavku 4, se izračuna ob uporabi obrestno obrestnega računa za vse obdobje, na katerega se sklicuje v odstavku 3.

Člen 3

Španija mora obvestiti Komisijo v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi o načrtovanih in že izvedenih ukrepih za izvršbo te odločbe. Te podatke posreduje z vprašalnikom, priloženim v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 20. oktobra 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL L 148, 6.6.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

2

(3)  UL C 201, 26.8.2003, str. 3.

3

(4)  UL C 354, 21.11.1997, str. 2.

4

(5)  UL C 21, 24.1.2004, str. 42, zadeva T-382/03.

5

(6)  UL C 199, 23.8.2003, str. 9.

6

(7)  Zaupne informacije.

7

(8)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22 (ref. zadnji stavek: „Sedanje obvestilo ne vpliva na razlago uredb Sveta in Komisije na področju državnih pomoči.“).

8

(9)  UL L 193, 29.7.2000, str. 75.

9

(10)  (2000) ECR I-03271, odstavek 50.

10

(11)  (2002) ECR I-04397, odstavka 55–56.

11

(12)  UL L 37, 12.2.2000, str. 22..

12

(13)  UL L 296, 30.10.2002, str. 73.

13

(14)  UL C 307, 13.11.1993, str. 3.

14

(15)  UL L 195, 29.7.1980, str. 35.

15

(16)  (1986) ECR 2321.

16

(17)  Rezultati v tej preglednici ne upoštevajo izgub, nastalih pri ladjedelnicah Sestao, Puerto Real in Sevilla, ki so jih krili izjemni dobički iz spodnjih odstavkov 46 in 51.

17

(18)  Zadeva C-342/96 Španija proti Komisiji, (1999) ECR I-2459, odstavka 41 in 42, in zadeva C-256/97 DMT, (1999) ECR I-3913, odstavki 22–24, in mnenje generalnega pravobranilca Jacobsa o tej zadevi, odstavki 34 do 36.

18

(19)  UL C 354, 21.11.1997, str. 2, ref. predzadnji odstavek na strani 7.

19

(20)  COM(1999) 480 konč.

20

---

PRILOGA

PODATKI O IZVAJANJU ODLOČBE KOMISIJE K(2004) 3918

1.   Izračun višine vračila

| 1.1 | Prosimo, zagotovite naslednje podrobnosti o višini nezakonite državne pomoči, ki je bila na razpolago upravičencu:








  Datum(-i) plačila (1) | Višina pomoči (2) | Valuta | Podatki o upravičencu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Prosimo, zagotovite naslednje podrobnosti o višini nezakonite državne pomoči, ki je bila na razpolago upravičencu:

Datum(-i) plačila (1)

Višina pomoči (2)

Valuta

Podatki o upravičencu

Pripombe:

| 1.2 | Prosimo, da podrobno razložite, kako se bodo izračunale obresti, ki bodo plačane z ozirom na vrnjen znesek pomoči. |
| --- | --- |

1.2

Prosimo, da podrobno razložite, kako se bodo izračunale obresti, ki bodo plačane z ozirom na vrnjen znesek pomoči.

2.   Načrtovani in že sprejeti ukrepi za vračilo pomoči

| 2.1 | Prosimo, da podrobno razložite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri ukrepi so načrtovani, da bodo vplivali na takojšnje in učinkovito vračilo pomoči. Prosimo, da razložite, kateri alternativni ukrepi so na voljo v skladu z nacionalnim pravom, ki bi lahko imeli učinek na vračilo. Prosimo, da navedete tudi pravni temelj sprejetih/načrtovanih ukrepov, kjer je potrebno. |
| --- | --- |

2.1

Prosimo, da podrobno razložite, kateri ukrepi so že bili sprejeti in kateri ukrepi so načrtovani, da bodo vplivali na takojšnje in učinkovito vračilo pomoči. Prosimo, da razložite, kateri alternativni ukrepi so na voljo v skladu z nacionalnim pravom, ki bi lahko imeli učinek na vračilo. Prosimo, da navedete tudi pravni temelj sprejetih/načrtovanih ukrepov, kjer je potrebno.

| 2.2 | Kdaj bo vračilo pomoči dokončno izvedeno? |
| --- | --- |

2.2

Kdaj bo vračilo pomoči dokončno izvedeno?

3.   Že realizirano vračilo

| 3.1 | Prosimo, zagotovite naslednje podrobnosti o višini pomoči, ki jo je vrnil upravičenec:








  Datum(-i) (3) | Višina vrnjene pomoči | Valuta | Podatki o upravičencu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Prosimo, zagotovite naslednje podrobnosti o višini pomoči, ki jo je vrnil upravičenec:

Datum(-i) (3)

Višina vrnjene pomoči

Valuta

Podatki o upravičencu

| 3.2 | Prosimo, priložite podatke, ki dokazujejo vračilo zneskov pomoči, navedenih v preglednici pod zgornjo točko 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Prosimo, priložite podatke, ki dokazujejo vračilo zneskov pomoči, navedenih v preglednici pod zgornjo točko 3.1.

---

(1)  Datum(-i), ko je bila pomoč (oz. posamezni obroki pomoči) na razpolago upravičencu (če je ukrep sestavljen iz več obrokov in so vračila ločena).

(2)  Višina pomoči na voljo upravičencu (v ekvivalentih bruto pomoči).

(3)  Datum(-i) izplačanega vračila pomoči.

---