# Europos Sąjungos L 150/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 150 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. birželio 10d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 150

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. birželio 10d.

---

| Turinys | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas dėl mokestinių priemonių, kurių Belgija numato imtis jūrų transportui skatinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2040)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2004 m. liepos 7 d. Komisijos Sprendimas dėl pagalbos priemonių, kurias Prancūzija suteikė Alstom
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2532)

   (
  1
  ) | 24 |

Turinys

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

Komisija

*

2004 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimas dėl mokestinių priemonių, kurių Belgija numato imtis jūrų transportui skatinti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2040)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2040)

1

1

*

2004 m. liepos 7 d. Komisijos Sprendimas dėl pagalbos priemonių, kurias Prancūzija suteikė Alstom
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2532)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2532)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 10.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. birželio 30 d.

dėl mokestinių priemonių, kurių Belgija numato imtis jūrų transportui skatinti

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2040)

(tik tekstai prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/417/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgusi į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūros apžvalga

| (1) | Belgijos Vyriausybė pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį 2002 m. birželio 14 d. savo Nuolatinės atstovybės laiške pranešė apie mokestines priemones prekybinei jūrų laivybai skatinti, kurios yra numatytos Programos įstatymo projekte. Visos priemonės su nuoroda N 433/02 buvo užregistruotos pagalbų, apie kurias pranešta, registre. Komisijai dar nepareiškus nuomonės, numatomos priemonės buvo įtrauktos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą. |
| --- | --- |

(1)

Belgijos Vyriausybė pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį 2002 m. birželio 14 d. savo Nuolatinės atstovybės laiške pranešė apie mokestines priemones prekybinei jūrų laivybai skatinti, kurios yra numatytos Programos įstatymo projekte. Visos priemonės su nuoroda N 433/02 buvo užregistruotos pagalbų, apie kurias pranešta, registre. Komisijai dar nepareiškus nuomonės, numatomos priemonės buvo įtrauktos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą.

| (2) | 2003 m. kovo 19 d. Komisija priėmė sprendimą (2) pradėti 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (3), 6 straipsnyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo aspektų (byla buvo užregistuota nauju numeriu C 20/03) ir patvirtinti likusias Programos įstatymo jūrų transporto sektoriui skatinti nuostatas. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. kovo 19 d. Komisija priėmė sprendimą (2) pradėti 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (3), 6 straipsnyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo aspektų (byla buvo užregistuota nauju numeriu C 20/03) ir patvirtinti likusias Programos įstatymo jūrų transporto sektoriui skatinti nuostatas.

| (3) | Išleisdamos 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą, Belgijos institucijos pradėjo įgyvendinti visas Programos įstatymo jūrų sektoriui skatinti nuostatas (minėto Programos įstatymo 115–127 straipsniai); karališkojo sprendimo preambulėje jos nurodė, kad šis sprendimas neduoda „jokio teisinio pagrindo mokesčių mokėtojams mokesčių inspekcijoje ar nacionaliniuose teismuose remtis mokestinėmis pagalbos priemonėmis, kurių suderinamumą nagrinėja Komisija“, laikantis 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo nuostatų. |
| --- | --- |

(3)

Išleisdamos 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą, Belgijos institucijos pradėjo įgyvendinti visas Programos įstatymo jūrų sektoriui skatinti nuostatas (minėto Programos įstatymo 115–127 straipsniai); karališkojo sprendimo preambulėje jos nurodė, kad šis sprendimas neduoda „jokio teisinio pagrindo mokesčių mokėtojams mokesčių inspekcijoje ar nacionaliniuose teismuose remtis mokestinėmis pagalbos priemonėmis, kurių suderinamumą nagrinėja Komisija“, laikantis 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo nuostatų.

| (4) | 2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos pakomentavo 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos pakomentavo 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą.

| (5) | 2003 m. birželio 26 d. laiške Komisija Belgijos institucijoms pateikė papildomų klausimų. 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisija nusiuntė priminimo laišką, Belgijos institucijos į klausimus atsakė 2003 m. rugsėjo 12 d. laiške. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. birželio 26 d. laiške Komisija Belgijos institucijoms pateikė papildomų klausimų. 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisija nusiuntė priminimo laišką, Belgijos institucijos į klausimus atsakė 2003 m. rugsėjo 12 d. laiške.

| (6) | 2004 m. sausio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) buvo paskelbtos naujos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Jos įsigaliojo tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(6)

2004 m. sausio 17 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) buvo paskelbtos naujos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Jos įsigaliojo tą pačią dieną.

1.2.   Pagalbos antraštė

| (7) | Šiame sprendime nagrinėjamos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo V ANTRAŠTINĖS DALIES „Finansai“ I SKYRIŲ „Jūrų laivyba“ įrašytos mokestinės priemonės jūrų transportui skatinti. |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime nagrinėjamos į 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo V ANTRAŠTINĖS DALIES „Finansai“ I SKYRIŲ „Jūrų laivyba“ įrašytos mokestinės priemonės jūrų transportui skatinti.

1.3.   Pagalbos gavėjai

| (8) | Įvairios pagalbos sistemos yra taikomos Belgijoje įsisteigusioms ir jūrų transporto, jūros išteklių eksploatavimo bei vilkimo sektoriuose veikiančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(8)

Įvairios pagalbos sistemos yra taikomos Belgijoje įsisteigusioms ir jūrų transporto, jūros išteklių eksploatavimo bei vilkimo sektoriuose veikiančioms įmonėms.

1.4.   Pagalbos tikslas

| (9) | Pagrindinis numatomų mokestinių priemonių tikslas – skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus persiregistruoti į nacionalinį laivyną, iš kurio pasitraukė dauguma prekybinės jūros laivybos laivų. |
| --- | --- |

(9)

Pagrindinis numatomų mokestinių priemonių tikslas – skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus persiregistruoti į nacionalinį laivyną, iš kurio pasitraukė dauguma prekybinės jūros laivybos laivų.

2.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (10) | Programos įstatyme numatomos mokestinės priemonės, skirtos jūrų transportui Belgijoje skatinti:






  — | jūrų bendrovių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, |
| --- | --- | --- |

(10)

Programos įstatyme numatomos mokestinės priemonės, skirtos jūrų transportui Belgijoje skatinti:

—

jūrų bendrovių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema,

| — | priemonės jūrų bendrovėms, kurios nepasirinko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemos, skatinti; šios priemonės apima greitesnį laivų skolos išmokėjimą, atleidimą nuo pelno mokesčio parduodant laivus, lengvatą, kuri yra taikoma įgyvendinus pakartotinio naudojimo sąlygas, ir mokesčio lengvatas perkant laivus, |
| --- | --- |

—

priemonės jūrų bendrovėms, kurios nepasirinko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemos, skatinti; šios priemonės apima greitesnį laivų skolos išmokėjimą, atleidimą nuo pelno mokesčio parduodant laivus, lengvatą, kuri yra taikoma įgyvendinus pakartotinio naudojimo sąlygas, ir mokesčio lengvatas perkant laivus,

| — | registracijos rinkliavos įrašant laivų hipotekas panaikinimas, |
| --- | --- |

—

registracijos rinkliavos įrašant laivų hipotekas panaikinimas,

| — | apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, kai tretieji asmenys – laivų savininkų vardu paslaugas teikiantys asmenys. |
| --- | --- |

—

apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, kai tretieji asmenys – laivų savininkų vardu paslaugas teikiantys asmenys.

| (11) | Pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (5) ją pasirinkusioms jūrų bendrovėms ne taikomas apmokestinimo pagrindas, naudojamas apskaičiuojant įmonių pelno mokestį, o apibrėžiama vienodo dydžio suma, nustatyta pagal atitinkamo laivyno tonažą. Taikant šią sistemą nekeliamos jokios sąlygos dėl laivų vėliavos. |
| --- | --- |

(11)

Pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (5) ją pasirinkusioms jūrų bendrovėms ne taikomas apmokestinimo pagrindas, naudojamas apskaičiuojant įmonių pelno mokestį, o apibrėžiama vienodo dydžio suma, nustatyta pagal atitinkamo laivyno tonažą. Taikant šią sistemą nekeliamos jokios sąlygos dėl laivų vėliavos.

| (12) | Panašios priemonės, kuriomis apibrėžiama dar palankesnė vienodo dydžio suma, yra numatytos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet ši suma taikoma su sąlyga, kad trys ketvirtadaliai valdomo laivyno laivų yra su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai. |
| --- | --- |

(12)

Panašios priemonės, kuriomis apibrėžiama dar palankesnė vienodo dydžio suma, yra numatytos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet ši suma taikoma su sąlyga, kad trys ketvirtadaliai valdomo laivyno laivų yra su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai.

2.1.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema

| (13) | Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema gali būti taikoma laivams, kurie yra naudojami tokioms leistinoms veiklos rūšims:






  — | prekėms ar asmenims vežti tarptautiniu jūros keliu, taip pat gamtiniams jūros ištekliams tirti ar eksploatuoti, |
| --- | --- | --- |

(13)

Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema gali būti taikoma laivams, kurie yra naudojami tokioms leistinoms veiklos rūšims:

—

prekėms ar asmenims vežti tarptautiniu jūros keliu, taip pat gamtiniams jūros ištekliams tirti ar eksploatuoti,

| — | pelnui, gautam laivą eksploatuojant su jūros dokumentais, naudoti vilkimui, pagalbai ir kitoms veiklos rūšims jūroje, |
| --- | --- |

—

pelnui, gautam laivą eksploatuojant su jūros dokumentais, naudoti vilkimui, pagalbai ir kitoms veiklos rūšims jūroje,

| — | visoms veiklos rūšims, kuriomis tiesiogiai prisidedama prie pirmiau minėto naudojimo. |
| --- | --- |

—

visoms veiklos rūšims, kuriomis tiesiogiai prisidedama prie pirmiau minėto naudojimo.

| (14) | 2002 m. rugsėjo 5 d. laiške Belgijos institucijos nurodė, kad žuvininkystės sektoriaus veikla negali būti laikoma leistina. |
| --- | --- |

(14)

2002 m. rugsėjo 5 d. laiške Belgijos institucijos nurodė, kad žuvininkystės sektoriaus veikla negali būti laikoma leistina.

| (15) | Šią sistemą pasirinkusioms jūrų bendrovėms įmonių pelno mokesčio suma (6) apibrėžiama taikant vienodą tarifą, pagal bendrovių tinkamų laivų neto tonažą. Apmokestinimo pagrindas, apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, yra lygus sumai, kuri kiekvienam tinkamam laivui (7) nustatoma atsižvelgiant į šią tarifų lentelę, sudarytą suskirstant į grupes pagal neto tonas (NT) ir 24 h laikotarpį, nepriklausomai nuo to, ar laivas naudojamas veikloje, ar ne:






  (EUR už 100 NT) |
| --- | --- |
| Iki 1 000 neto tonų | 1,00 |
| 1 001–10 000 neto tonų | 0,60 |
| 10 001–20 000 neto tonų | 0,40 |
| 20 001–40 000 neto tonų | 0,20 |
| Daugiau kaip 40 001 neto tonų | 0,05 |

(15)

Šią sistemą pasirinkusioms jūrų bendrovėms įmonių pelno mokesčio suma (6) apibrėžiama taikant vienodą tarifą, pagal bendrovių tinkamų laivų neto tonažą. Apmokestinimo pagrindas, apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, yra lygus sumai, kuri kiekvienam tinkamam laivui (7) nustatoma atsižvelgiant į šią tarifų lentelę, sudarytą suskirstant į grupes pagal neto tonas (NT) ir 24 h laikotarpį, nepriklausomai nuo to, ar laivas naudojamas veikloje, ar ne:

(EUR už 100 NT)

Iki 1 000 neto tonų

1,00

1 001–10 000 neto tonų

0,60

10 001–20 000 neto tonų

0,40

20 001–40 000 neto tonų

0,20

Daugiau kaip 40 001 neto tonų

0,05

| (16) | Šią apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą pasirinkusioms jūrų transporto bendrovėms sistema taikoma 10 metų. Pasibaigus šiam laikotarpiui, sistema automatiškai toliau pratęsiama naujam 10 metų laikotarpiui, nebent suinteresuota įmonė iš anksto praneša, kad nebenori dalyvauti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemoje. |
| --- | --- |

(16)

Šią apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą pasirinkusioms jūrų transporto bendrovėms sistema taikoma 10 metų. Pasibaigus šiam laikotarpiui, sistema automatiškai toliau pratęsiama naujam 10 metų laikotarpiui, nebent suinteresuota įmonė iš anksto praneša, kad nebenori dalyvauti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemoje.

| (17) | Be to, pagal sistemą numatytos papildomos lengvatos naujausiems laivams. Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad apmokestinamas pelnas, apibrėžtas taikant vienodą tarifą pagal pirmiau pateiktą tarifų lentelę, sumažinamas:






  — | 50 % dieninės sumos ne senesniems kaip 5 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos; |
| --- | --- | --- |

(17)

Be to, pagal sistemą numatytos papildomos lengvatos naujausiems laivams. Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad apmokestinamas pelnas, apibrėžtas taikant vienodą tarifą pagal pirmiau pateiktą tarifų lentelę, sumažinamas:

—

50 % dieninės sumos ne senesniems kaip 5 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos;

| — | 75 % dieninės sumos ne naujesniems kaip 5 metų, bet ne senesniems kaip 10 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos. |
| --- | --- |

—

75 % dieninės sumos ne naujesniems kaip 5 metų, bet ne senesniems kaip 10 metų laivams, skaičiuojant nuo laivo pristatymo datos.

| (18) | Laivo metai nustatomi pagal pristatymo datą, kurią nurodo jūros ir upių hipotekos saugotojas arba už registraciją atsakingos kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

(18)

Laivo metai nustatomi pagal pristatymo datą, kurią nurodo jūros ir upių hipotekos saugotojas arba už registraciją atsakingos kompetentingos institucijos.

| (19) | Pagal Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalį iš apmokestinimo pagrindo, nustatyto taikant vienodą tarifą, negali būti atliktas joks išskaičiavimas buvusių finansinių metų nuostoliams kompensuoti. Nuostolių, patirtų vykdant jūrų laivininkystę, dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą jūrinės veiklos rūšims apmokestinimo pagrindą apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš būsimojo pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą. Vis dėlto išimties tvarka iš apmokestinimo pagrindo, apibrėžto taikant vienodą tarifą, gali būti išskaičiuoti profesiniai nuostoliai, kuriuos per tą patį ataskaitinį laikotarpį patiria kitas bendrovės padalinys, jeigu šie profesiniai nuostoliai negalėjo būti išskaičiuoti iš bet kurio kito bendrovės padalinio, kuriam nėra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, pelno. |
| --- | --- |

(19)

Pagal Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalį iš apmokestinimo pagrindo, nustatyto taikant vienodą tarifą, negali būti atliktas joks išskaičiavimas buvusių finansinių metų nuostoliams kompensuoti. Nuostolių, patirtų vykdant jūrų laivininkystę, dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą jūrinės veiklos rūšims apmokestinimo pagrindą apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš būsimojo pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą. Vis dėlto išimties tvarka iš apmokestinimo pagrindo, apibrėžto taikant vienodą tarifą, gali būti išskaičiuoti profesiniai nuostoliai, kuriuos per tą patį ataskaitinį laikotarpį patiria kitas bendrovės padalinys, jeigu šie profesiniai nuostoliai negalėjo būti išskaičiuoti iš bet kurio kito bendrovės padalinio, kuriam nėra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, pelno.

2.2.   Mokestinės priemonės jūrų bendrovėms, nepasirinkusioms apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos, skatinti

| (20) | Visą ataskaitinį laikotarpį, per kurį jūrų bendrovei netaikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, įmonė galės naudotis trejopomis lengvatomis, nukrypstančiomis nuo 1992 m. Belgijos pajamų mokesčio kodekso. |
| --- | --- |

(20)

Visą ataskaitinį laikotarpį, per kurį jūrų bendrovei netaikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, įmonė galės naudotis trejopomis lengvatomis, nukrypstančiomis nuo 1992 m. Belgijos pajamų mokesčio kodekso.

2.2.1.   Greitesnis skolos išmokėjimas (8)

| (21) | Laivai, kurie yra įsigyjami nauji arba nenauji ir kurie pirmą kartą patenka Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn, ir tokių laivų akcijos gali būti išperkamos, o išlaidos dideliems remonto darbams bei įrengimui įsigyjant nenaujus laivus dengiamos taip:






  — | 20 % sumos ataskaitiniais metais, kuriais laivas atiduotas naudoti, |
| --- | --- | --- |

(21)

Laivai, kurie yra įsigyjami nauji arba nenauji ir kurie pirmą kartą patenka Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn, ir tokių laivų akcijos gali būti išperkamos, o išlaidos dideliems remonto darbams bei įrengimui įsigyjant nenaujus laivus dengiamos taip:

—

20 % sumos ataskaitiniais metais, kuriais laivas atiduotas naudoti,

| — | 15 % sumos kitais dvejais ataskaitiniais metais, |
| --- | --- |

—

15 % sumos kitais dvejais ataskaitiniais metais,

| — | 10 % sumos vėlesniais ataskaitiniais metais, kol skola sumokama visiškai. |
| --- | --- |

—

10 % sumos vėlesniais ataskaitiniais metais, kol skola sumokama visiškai.

| (22) | Per pirmuosius trejus ataskaitinius metus, pradedant skaičiuoti nuo ataskaitinių metų, kuriais laivas atiduotas naudoti, nesumokėta skolos dalis susigrąžinama ataskaitiniais laikotarpiais, einančiais po to laikotarpio, per kurį skolos dalis nebuvo sumokėta, net ir pasibaigus įprastam išpirkimo terminui, atsižvelgiant į tai, kad bendra kasmetinė skolos išmokėjimo dalis vienam laivui jokiais atvejais negali viršyti 20 % investicijų ar savikainos vertės. |
| --- | --- |

(22)

Per pirmuosius trejus ataskaitinius metus, pradedant skaičiuoti nuo ataskaitinių metų, kuriais laivas atiduotas naudoti, nesumokėta skolos dalis susigrąžinama ataskaitiniais laikotarpiais, einančiais po to laikotarpio, per kurį skolos dalis nebuvo sumokėta, net ir pasibaigus įprastam išpirkimo terminui, atsižvelgiant į tai, kad bendra kasmetinė skolos išmokėjimo dalis vienam laivui jokiais atvejais negali viršyti 20 % investicijų ar savikainos vertės.

| (23) | Pagal šią sistemą išperkamiems laivams negali būti taikoma pasirenkama mažėjančio skolos išmokėjimo sistema, numatyta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 64 straipsnyje. |
| --- | --- |

(23)

Pagal šią sistemą išperkamiems laivams negali būti taikoma pasirenkama mažėjančio skolos išmokėjimo sistema, numatyta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 64 straipsnyje.

| (24) | Vis dėlto laivai, kurie įsigyjant buvo nenauji ir kurie Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn patenka ne pirmą kartą, gali būti per įprastą laivų naudojimo laiką išperkami linijiniu būdu. |
| --- | --- |

(24)

Vis dėlto laivai, kurie įsigyjant buvo nenauji ir kurie Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn patenka ne pirmą kartą, gali būti per įprastą laivų naudojimo laiką išperkami linijiniu būdu.

| (25) | Į Programos įstatymą įtraukta konkreti skolos išmokėjimo sistema teisiškai įtvirtina administracinę priemonę, kuri Belgijoje yra taikoma jau keletą dešimtmečių. Ši priemonė į įstatymą buvo perkelta siekiant padidinti teisinį priemonės saugumą ir užtikrinti sistemos tęstinumą. |
| --- | --- |

(25)

Į Programos įstatymą įtraukta konkreti skolos išmokėjimo sistema teisiškai įtvirtina administracinę priemonę, kuri Belgijoje yra taikoma jau keletą dešimtmečių. Ši priemonė į įstatymą buvo perkelta siekiant padidinti teisinį priemonės saugumą ir užtikrinti sistemos tęstinumą.

2.2.2.   Atleidimas nuo pelno mokesčio parduodant laivus

| (26) | 122 straipsnyje (9) numatoma, kad parduodant laivus realizuotas pelnas neapmokestinamas, jeigu bendrovė perleisto laivo ar laivų nenaudojo daugiau kaip 5 metus iki pardavimo, ir kai ne mažesnė už realizuotą pelną suma per 5 metus yra pakartotinai panaudojama laivams, bendros nuosavybės laivų akcijoms, laivų akcijoms ar akcijoms arba jūrų bendrovių, kurių pagrindinė būstinė yra Bendrijoje ir kurios vykdo tik leistiną veiklą (10), akcijoms pirkti. |
| --- | --- |

(26)

122 straipsnyje (9) numatoma, kad parduodant laivus realizuotas pelnas neapmokestinamas, jeigu bendrovė perleisto laivo ar laivų nenaudojo daugiau kaip 5 metus iki pardavimo, ir kai ne mažesnė už realizuotą pelną suma per 5 metus yra pakartotinai panaudojama laivams, bendros nuosavybės laivų akcijoms, laivų akcijoms ar akcijoms arba jūrų bendrovių, kurių pagrindinė būstinė yra Bendrijoje ir kurios vykdo tik leistiną veiklą (10), akcijoms pirkti.

| (27) | Sumos pakartotinai nepanaudojus laikantis nustatytų sąlygų, realizuotas pelnas laikomas ataskaitinio laikotarpio, per kurį baigėsi pakartotinio panaudojimo terminas, pelnu. |
| --- | --- |

(27)

Sumos pakartotinai nepanaudojus laikantis nustatytų sąlygų, realizuotas pelnas laikomas ataskaitinio laikotarpio, per kurį baigėsi pakartotinio panaudojimo terminas, pelnu.

| (28) | Pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos kaip turto dalis turi būti saugomos ne trumpiau kaip penkerius metus. Tačiau parduodant investicijas per tris mėnesius jos gali būti pakeistos. Jeigu pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos buvo pakeistos, tos pačios pelno taisyklės taikomos perleidžiant turtą, įgytą atliekant pakeitimą. |
| --- | --- |

(28)

Pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos kaip turto dalis turi būti saugomos ne trumpiau kaip penkerius metus. Tačiau parduodant investicijas per tris mėnesius jos gali būti pakeistos. Jeigu pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos buvo pakeistos, tos pačios pelno taisyklės taikomos perleidžiant turtą, įgytą atliekant pakeitimą.

| (29) | Parduodant turtą praėjus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas apibrėžiamas pagal tonažą, pelnui apskaičiuoti mokestinė grynoji vertė nustatoma pagal įprastines skolos išmokėjimo taisykle, įskaitant laikotarpį, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą. |
| --- | --- |

(29)

Parduodant turtą praėjus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas apibrėžiamas pagal tonažą, pelnui apskaičiuoti mokestinė grynoji vertė nustatoma pagal įprastines skolos išmokėjimo taisykle, įskaitant laikotarpį, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.

2.2.3.   Mokesčio lengvatos perkant laivus (11)

| (30) | Investicinė lengvata, lygi 30 % įgyjamo turto kainos, gali būti taikoma tik leistinas veiklos rūšis vykdančioms (12) Belgijoje reziduojančioms bendrovėms ar nereziduojančių bendrovių padaliniams Belgijoje, kurie perka naujus arba nenaujus laivus, pirmą kartą patenkančius Belgijos mokesčių mokėtojų nuosavybėn. |
| --- | --- |

(30)

Investicinė lengvata, lygi 30 % įgyjamo turto kainos, gali būti taikoma tik leistinas veiklos rūšis vykdančioms (12) Belgijoje reziduojančioms bendrovėms ar nereziduojančių bendrovių padaliniams Belgijoje, kurie perka naujus arba nenaujus laivus, pirmą kartą patenkančius Belgijos mokesčių mokėtojų nuosavybėn.

| (31) | Nesuteikus mokesčio lengvatos dėl to, kad atitinkamais ataskaitiniais metais nebuvo gauta pelno arba jo buvo gauta nepakankamai, ši lengvata perkeliama į kitų ataskaitinių laikotarpių pelną. Pagal nuostatas dėl nuostolių perkėlimo pradedant taikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, investicinės lengvatos dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą iš jūrų laivybos gautą pelną apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą. |
| --- | --- |

(31)

Nesuteikus mokesčio lengvatos dėl to, kad atitinkamais ataskaitiniais metais nebuvo gauta pelno arba jo buvo gauta nepakankamai, ši lengvata perkeliama į kitų ataskaitinių laikotarpių pelną. Pagal nuostatas dėl nuostolių perkėlimo pradedant taikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, investicinės lengvatos dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą iš jūrų laivybos gautą pelną apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį apmokestinimo pagrindas yra apibrėžiamas pagal tonažą.

2.2.4.   Registracijos rinkliavos įrašant laivų hipotekas sumažinimas

| (32) | Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodeksas yra iš dalies pakeistas, kad sudarant laivo hipotekas būtų panaikinta proporcinė registracijos rinkliava, nepriklausomai nuo to, ar po to laivui būtų taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, ar ne. Registracijos rinkliava sumažinama įrašant ir atviroje jūroje, ir vidaus vandenyse plaukiojančių laivų hipotekas. |
| --- | --- |

(32)

Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodeksas yra iš dalies pakeistas, kad sudarant laivo hipotekas būtų panaikinta proporcinė registracijos rinkliava, nepriklausomai nuo to, ar po to laivui būtų taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, ar ne. Registracijos rinkliava sumažinama įrašant ir atviroje jūroje, ir vidaus vandenyse plaukiojančių laivų hipotekas.

| (33) | Pagal šiuo metu galiojančią sistemą Belgijoje (išskyrus nustatytus labai nedidelius mokesčius) įrašant hipoteką nuo jos sumos imamas 0,052 % mokestis hipotekų saugotojo atlyginimui ir 0,5 % sumos registracijos rinkliavai. Belgijos institucijų manymu, būtent dėl pastarosios rinkliavos laivų registracija kaip plaukiojančių su Belgijos vėliava yra nepatraukli. Pagal naująją sistemą įrašant hipoteką yra nustatyta bendra pastovaus 25 eurų dydžio registracijos rinkliava, numatyta Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodekso 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse. |
| --- | --- |

(33)

Pagal šiuo metu galiojančią sistemą Belgijoje (išskyrus nustatytus labai nedidelius mokesčius) įrašant hipoteką nuo jos sumos imamas 0,052 % mokestis hipotekų saugotojo atlyginimui ir 0,5 % sumos registracijos rinkliavai. Belgijos institucijų manymu, būtent dėl pastarosios rinkliavos laivų registracija kaip plaukiojančių su Belgijos vėliava yra nepatraukli. Pagal naująją sistemą įrašant hipoteką yra nustatyta bendra pastovaus 25 eurų dydžio registracijos rinkliava, numatyta Belgijos registracijos rinkliavų, hipotekų ir raštinių kodekso 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

| (34) | Perduodant didelio tonažo ar nedidelio tonažo laivo hipoteką po to, kai už atlygį buvo perleisti skoliniai įsipareigojimai, pakeista sutartis ar sudaryta bet kokia kita sutartis už atlygį, taip pat yra taikoma 0,5 % registracijos rinkliava pagal minėto kodekso 92/2 straipsnį (13). Pagal to paties kodekso 93 straipsnį registracijos rinkliava mokama nuo hipoteka garantuotos sumos dydžio, išskyrus trejų metų palūkanas ar nepriemoką, kurios yra užtikrintos 1951 m. gruodžio 16 d. hipotekų įstatymo 87 straipsnyje. |
| --- | --- |

(34)

Perduodant didelio tonažo ar nedidelio tonažo laivo hipoteką po to, kai už atlygį buvo perleisti skoliniai įsipareigojimai, pakeista sutartis ar sudaryta bet kokia kita sutartis už atlygį, taip pat yra taikoma 0,5 % registracijos rinkliava pagal minėto kodekso 92/2 straipsnį (13). Pagal to paties kodekso 93 straipsnį registracijos rinkliava mokama nuo hipoteka garantuotos sumos dydžio, išskyrus trejų metų palūkanas ar nepriemoką, kurios yra užtikrintos 1951 m. gruodžio 16 d. hipotekų įstatymo 87 straipsnyje.

2.2.5.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams (14)

| (35) | Pagal Programos įstatymo 124 straipsnį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema taip pat yra taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet nustatyta tarifų lentelė, palyginti su lentele, apibrėžta pagal jūrų bendrovėms taikomą sistemą, yra dešimt kartų naudingesnė – tie patys procentai valdomiems laivams taikomi suskirstant į grupes ne pagal 100 NT, o pagal 1 000 NT:






  (EUR už 1000 NT) |
| --- | --- |
| Iki 1 000 neto tonų | 1,00 |
| 1 001–10 000 neto tonų | 0,60 |
| 10 001–20 000 neto tonų | 0,40 |
| 20 001–40 000 neto tonų | 0,20 |
| Daugiau kaip 40 001 neto tonų | 0,05 |

(35)

Pagal Programos įstatymo 124 straipsnį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema taip pat yra taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams, bet nustatyta tarifų lentelė, palyginti su lentele, apibrėžta pagal jūrų bendrovėms taikomą sistemą, yra dešimt kartų naudingesnė – tie patys procentai valdomiems laivams taikomi suskirstant į grupes ne pagal 100 NT, o pagal 1 000 NT:

(EUR už 1000 NT)

Iki 1 000 neto tonų

1,00

1 001–10 000 neto tonų

0,60

10 001–20 000 neto tonų

0,40

20 001–40 000 neto tonų

0,20

Daugiau kaip 40 001 neto tonų

0,05

| (36) | Vis dėlto ši sistema taikoma tik jei ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų yra įregistruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava. |
| --- | --- |

(36)

Vis dėlto ši sistema taikoma tik jei ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų yra įregistruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava.

| (37) | Trečiųjų asmenų vardu laivus paprastai valdo paslaugų įmonės, kurios laivus parengia, įrengia juose būtinus įrenginius ir laivo savininko vardu suburia įgulas. Programos įstatymo 115 straipsnio 4 dalyje laivo valdytojas, valdantis laivą trečiųjų asmenų vardu, apibrėžiamas kaip „mokesčių mokėtojas [kuris] techniškai valdo ir (arba) aprūpina laivą trečiųjų asmenų vardu“. Laivo valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, nėra transporto įmonės. Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške patvirtino, kad laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu yra paslaugų teikimas laivų savininkams ir kad laivų valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, transporto paslaugų neparduoda, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų prekių, ar keleivių transportas. |
| --- | --- |

(37)

Trečiųjų asmenų vardu laivus paprastai valdo paslaugų įmonės, kurios laivus parengia, įrengia juose būtinus įrenginius ir laivo savininko vardu suburia įgulas. Programos įstatymo 115 straipsnio 4 dalyje laivo valdytojas, valdantis laivą trečiųjų asmenų vardu, apibrėžiamas kaip „mokesčių mokėtojas [kuris] techniškai valdo ir (arba) aprūpina laivą trečiųjų asmenų vardu“. Laivo valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, nėra transporto įmonės. Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške patvirtino, kad laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu yra paslaugų teikimas laivų savininkams ir kad laivų valdytojai, valdantys laivus trečiųjų asmenų vardu, transporto paslaugų neparduoda, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų prekių, ar keleivių transportas.

2.3.   Kitos pagalbos rūšys jūrų transportui skatinti

| (38) | Jūrų transportui Belgijoje taikomos ir kitos pagalbos sistemos:






  — | atleidimo nuo įmonininkų socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir darbuotojų įmokų viršutinės ribos nustatymo sistema (Komisijos patvirtinta 1998 m. vasario 24 d. (15) ir 1999 m. birželio 23 d. (16) sprendimais), |
| --- | --- | --- |

(38)

Jūrų transportui Belgijoje taikomos ir kitos pagalbos sistemos:

—

atleidimo nuo įmonininkų socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir darbuotojų įmokų viršutinės ribos nustatymo sistema (Komisijos patvirtinta 1998 m. vasario 24 d. (15) ir 1999 m. birželio 23 d. (16) sprendimais),

| — | atleidimo nuo profesinio mokesčio mokėjimo sistema (Komisijos patvirtinta 2000 m. birželio 27 d. sprendimu (17)). |
| --- | --- |

—

atleidimo nuo profesinio mokesčio mokėjimo sistema (Komisijos patvirtinta 2000 m. birželio 27 d. sprendimu (17)).

2.4.   Priežasčių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, aprašymas

| (39) | 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija patvirtino Programos įstatyme numatytas pagalbos priemones, išskyrus septynis konkrečius punktus, kurių atžvilgiu ji išreiškė abejonę dėl jų suderinamumo su bendrąja rinka. Keturi iš septynių punktų yra susiję su apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, o trys – su kitomis pagalbos priemonėmis, numatytomis minėtame Programos įstatyme. |
| --- | --- |

(39)

2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija patvirtino Programos įstatyme numatytas pagalbos priemones, išskyrus septynis konkrečius punktus, kurių atžvilgiu ji išreiškė abejonę dėl jų suderinamumo su bendrąja rinka. Keturi iš septynių punktų yra susiję su apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, o trys – su kitomis pagalbos priemonėmis, numatytomis minėtame Programos įstatyme.

2.4.1.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti

2.4.1.1.   Procentai, nustatyti laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000

| (40) | Nors Bendrijos gairėse iš esmės yra leidžiama nustatyti tokį procentą, Komisijai kilo klausimas, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių – pagal kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių procentų laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, numatyta nebuvo. |
| --- | --- |

(40)

Nors Bendrijos gairėse iš esmės yra leidžiama nustatyti tokį procentą, Komisijai kilo klausimas, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių – pagal kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių procentų laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, numatyta nebuvo.

| (41) | Iš tikrųjų šioje lentelėje nurodomi procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą, kuris apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, pagal Komisijos jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.
  1 lentelė
  Procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą pagal kai kurių valstybių narių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas













  Procentai eurais, taikomi 100 tonų vienai parai |
| --- | --- |
| | NL | D | DK | UK | ES | IE | FIN | F |
| 0–1 000 NT | 0,91 | 0,92 | 0,94 | 0,97 | 0,9 | 1 | 1,38 | 0,93 |
| Iki 10 000 NT | 0,67 | 0,69 | 0,67 | 0,73 | 0,7 | 0,75 | 1,03 | 0,71 |
| Iki 25 000 NT | 0,46 | 0,46 | 0,4 | 0,48 | 0,4 | 0,5 | 0,69 | 0,47 |
| Daugiau kaip 25 000 NT | 0,23 | 0,23 | 0,27 | 0,24 | 0,2 | 0,25 | 0,57 | 0,24 |
| Šaltinis: Komisija |

(41)

Iš tikrųjų šioje lentelėje nurodomi procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą, kuris apmokestinamas įmonių pelno mokesčio procentu, pagal Komisijos jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.

1 lentelė

Procentai, taikomi apibrėžiant apmokestinimo pagrindą pagal kai kurių valstybių narių apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas

Procentai eurais, taikomi 100 tonų vienai parai

NL

D

DK

UK

ES

IE

FIN

F

0–1 000 NT

0,91

0,92

0,94

0,97

0,9

1

1,38

0,93

Iki 10 000 NT

0,67

0,69

0,67

0,73

0,7

0,75

1,03

0,71

Iki 25 000 NT

0,46

0,46

0,4

0,48

0,4

0,5

0,69

0,47

Daugiau kaip 25 000 NT

0,23

0,23

0,27

0,24

0,2

0,25

0,57

0,24

Šaltinis: Komisija

| (42) | 2002 m. spalio 30 d. laiške Komisija paprašė Belgijos pateikti visą informaciją ir nurodyti argumentus, leidžiančius pagrįsti 0,05 euro procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, atsižvelgdama į tai, kad anksčiau Komisijos patvirtinti procentai pagal naujausias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas kitose valstybėse narėse paties didžiausio tonažo laivams sudaro 0,20–0,25 euro. |
| --- | --- |

(42)

2002 m. spalio 30 d. laiške Komisija paprašė Belgijos pateikti visą informaciją ir nurodyti argumentus, leidžiančius pagrįsti 0,05 euro procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, atsižvelgdama į tai, kad anksčiau Komisijos patvirtinti procentai pagal naujausias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas kitose valstybėse narėse paties didžiausio tonažo laivams sudaro 0,20–0,25 euro.

| (43) | 2002 m. gruodžio 5 d. laiške Belgijos institucijos pateikė informaciją, siekdamos pagrįsti konkretaus procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000. Iš institucijų pateiktų skaičių matyti, kad 2002 m. lapkričio mėn. laivų, kurių neto tonažas didesnis nei 40 000, pasaulyje iš viso buvo 1 257 – bendras laivų skaičius pasaulio laivyne buvo 28 155. Tokio tipo laivai sudaro tik 4,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetų skaičių, tačiau jie sudaro 34,17 % laivyno vertinant pagal pajėgumą (18). |
| --- | --- |

(43)

2002 m. gruodžio 5 d. laiške Belgijos institucijos pateikė informaciją, siekdamos pagrįsti konkretaus procento įvedimą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000. Iš institucijų pateiktų skaičių matyti, kad 2002 m. lapkričio mėn. laivų, kurių neto tonažas didesnis nei 40 000, pasaulyje iš viso buvo 1 257 – bendras laivų skaičius pasaulio laivyne buvo 28 155. Tokio tipo laivai sudaro tik 4,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetų skaičių, tačiau jie sudaro 34,17 % laivyno vertinant pagal pajėgumą (18).

| (44) | Tik 143 laivai (taigi 0,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetus ir 3,5 % – pagal pajėgumą) yra įregistruoti valstybėje narėje – tą rodo ši Belgijos institucijų pateikta lentelė.
  2 lentelė
  Laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000, skaičius valstybėse narėse







  Šalis | Laivų skaičius | Komentarai |
| --- | --- | --- | --- |
| Graikija | 108 | Iš 3 261 Graikijos laivyną sudarančio laivo, iš kurių 2 476 (75 %) yra su užsienio valstybės vėliava plaukiojantys laivai pagal JTPPK
  (36 navires > 60 000NT dont 17 > 100 000 NT |
| Ispanija | 7 | 6 naftos tanklaiviai (< 48 933 NT) + 1 naftos tanklaivis (60 120 NT) |
| Italija | 6 | 2 naftos tanklaiviai (45 740 NT) + 4 sausakrūviai ar rūdos vežimo laivai (< 47 584 NT) + 1 sausakrūvis (56 579 NT) |
| JK | 6 | 4 konteinerius vežantys laivai (< 48 880 NT) + 1 naftos tanklaivis (41 316 NT) + 1 naftos tanklaivis (105 889 NT) |
| Prancūzija | 4 | 1 sausakrūvis laivas (56 709 NT) + 2 tanklaiviai (<100 000 NT) + 1 naftos tanklaivis (108 708 NT) |
| Vokietija | 4 | 4 konteinerius vežantys laivai (< 42 233 NT) |
| Nyderlandai | 4 | 2 konteinerius vežantys laivai (46 660 NT) + 2 konteinerius vežantys laivai (48 880 NT) |
| Liuksemburgas | 3 | 3 naftos tanklaiviai (84 545 NT–95 323 NT) |
| Portugalija | 1 | 1 sausakrūvis laivas (49 344 NT) |
| Šaltinis: Belgijos institucijos |

(44)

Tik 143 laivai (taigi 0,5 % pasaulio laivyno vertinant pagal vienetus ir 3,5 % – pagal pajėgumą) yra įregistruoti valstybėje narėje – tą rodo ši Belgijos institucijų pateikta lentelė.

2 lentelė

Laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000, skaičius valstybėse narėse

Šalis

Laivų skaičius

Komentarai

Graikija

108

Iš 3 261 Graikijos laivyną sudarančio laivo, iš kurių 2 476 (75 %) yra su užsienio valstybės vėliava plaukiojantys laivai pagal JTPPK

(36 navires > 60 000NT dont 17 > 100 000 NT

Ispanija

7

6 naftos tanklaiviai (< 48 933 NT) + 1 naftos tanklaivis (60 120 NT)

Italija

6

2 naftos tanklaiviai (45 740 NT) + 4 sausakrūviai ar rūdos vežimo laivai (< 47 584 NT) + 1 sausakrūvis (56 579 NT)

JK

6

4 konteinerius vežantys laivai (< 48 880 NT) + 1 naftos tanklaivis (41 316 NT) + 1 naftos tanklaivis (105 889 NT)

Prancūzija

4

1 sausakrūvis laivas (56 709 NT) + 2 tanklaiviai (<100 000 NT) + 1 naftos tanklaivis (108 708 NT)

Vokietija

4

4 konteinerius vežantys laivai (< 42 233 NT)

Nyderlandai

4

2 konteinerius vežantys laivai (46 660 NT) + 2 konteinerius vežantys laivai (48 880 NT)

Liuksemburgas

3

3 naftos tanklaiviai (84 545 NT–95 323 NT)

Portugalija

1

1 sausakrūvis laivas (49 344 NT)

Šaltinis: Belgijos institucijos

| (45) | Belgijos institucijų manymu, pirmiau pateikti skaičiai rodo, kad, nors pagal kitas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas procentas yra mažinamas atsižvelgiant į laivų tonažą, nepakankamai atsižvelgiama į didelio tūrio laivus. Tanklaiviai (53 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) ir sausakrūviai laivai (41,7 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) sudaro svarbią Belgijos laivų savininkų laivyno dalį. Remdamosi šiais duomenimis Belgijos institucijos teigia, kad nenustačius patrauklaus procento laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, didžiausi Belgijai priklausantys laivai ir toliau plaukiotų su patogios šalies vėliava. |
| --- | --- |

(45)

Belgijos institucijų manymu, pirmiau pateikti skaičiai rodo, kad, nors pagal kitas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas procentas yra mažinamas atsižvelgiant į laivų tonažą, nepakankamai atsižvelgiama į didelio tūrio laivus. Tanklaiviai (53 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) ir sausakrūviai laivai (41,7 % laivų, kurių tonažas didesnis nei 40 000) sudaro svarbią Belgijos laivų savininkų laivyno dalį. Remdamosi šiais duomenimis Belgijos institucijos teigia, kad nenustačius patrauklaus procento laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, didžiausi Belgijai priklausantys laivai ir toliau plaukiotų su patogios šalies vėliava.

| (46) | Vis dėlto 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija išreiškė nuogąstavimą, kad nustačius tokį nedidelį procentą kai kurie kitų šalių laivų savininkai bus paskatinti iš Bendrijos registro laivus perregistruoti į Belgijos registrą. Komisija iš tikrųjų mano, kad svarstomas procentas gali iškraipyti konkurenciją Bendrijoje. Taigi Komisija pradėjo tyrimo procedūrą dėl 0,05 euro procento, taikomo 100 neto tonų, nustatymo laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000. |
| --- | --- |

(46)

Vis dėlto 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija išreiškė nuogąstavimą, kad nustačius tokį nedidelį procentą kai kurie kitų šalių laivų savininkai bus paskatinti iš Bendrijos registro laivus perregistruoti į Belgijos registrą. Komisija iš tikrųjų mano, kad svarstomas procentas gali iškraipyti konkurenciją Bendrijoje. Taigi Komisija pradėjo tyrimo procedūrą dėl 0,05 euro procento, taikomo 100 neto tonų, nustatymo laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000.

2.4.1.2.   Papildomos veiklos rūšys, tiesiogiai nesusijusios su transporto veikla

| (47) | Kol kas Komisija nepritarė tam, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema būtų taikoma veiklos rūšims, tiesiogiai nesusijusioms su jūros transportu. Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške pateikė leistinų veiklos rūšių sąrašą; kai kurių jame paminėtų veiklos rūšių tiesioginis ryšys su transporto veikla Komisijai sukėlė didelių abejonių:






  — | papildomos ir laikinos veiklos rūšys, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla, |
| --- | --- | --- |

(47)

Kol kas Komisija nepritarė tam, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema būtų taikoma veiklos rūšims, tiesiogiai nesusijusioms su jūros transportu. Belgijos institucijos 2002 m. gruodžio 5 d. laiške pateikė leistinų veiklos rūšių sąrašą; kai kurių jame paminėtų veiklos rūšių tiesioginis ryšys su transporto veikla Komisijai sukėlė didelių abejonių:

—

papildomos ir laikinos veiklos rūšys, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla,

| — | prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas, |
| --- | --- |

—

prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas,

| — | reklama ir rinkotyra, |
| --- | --- |

—

reklama ir rinkotyra,

| — | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamos; tačiau pajamos iš finansinio turto nėra įskaičiuojamos, |
| --- | --- |

—

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamos; tačiau pajamos iš finansinio turto nėra įskaičiuojamos,

| — | laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu, |
| --- | --- |

—

laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu,

| — | eksploatuojamo turto – valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti – perleidimas. |
| --- | --- |

—

eksploatuojamo turto – valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti – perleidimas.

| (48) | Iš tikrųjų Komisija nusprendė, kad tokios pagalbinės veiklos rūšys nėra tiesiogiai susijusios su jūrų transportu ir tiesiogiai neprisideda prie transporto paslaugų teikimo. |
| --- | --- |

(48)

Iš tikrųjų Komisija nusprendė, kad tokios pagalbinės veiklos rūšys nėra tiesiogiai susijusios su jūrų transportu ir tiesiogiai neprisideda prie transporto paslaugų teikimo.

| (49) | Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymo pirmiau minėtoms veiklos rūšims suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(49)

Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymo pirmiau minėtoms veiklos rūšims suderinamumo su bendrąja rinka.

2.4.1.3.   Kitų padalinių, kuriems netaikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, nuostolių išskaičiavimas iš vienodo tarifo mokesčio

| (50) | Šiuo metu Komisijos turimais duomenimis, kitose valstybėse narėse taikant Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas nėra įtrauktos priemonės, panašios į Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalyje (19) numatytas priemones. Iš tikrųjų šioje dalyje įmonėms, tuo pačiu metu vykdančioms leistiną ir neleistiną veiklą, numatoma galimybė iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, išskaičiuoti kitų jų padalinių nuostolius, jeigu šių nuostolių svarstomais ataskaitiniais metais nebuvo galima iškaičiuoti iš bet kurio kito jų padalinio pelno. |
| --- | --- |

(50)

Šiuo metu Komisijos turimais duomenimis, kitose valstybėse narėse taikant Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas nėra įtrauktos priemonės, panašios į Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalyje (19) numatytas priemones. Iš tikrųjų šioje dalyje įmonėms, tuo pačiu metu vykdančioms leistiną ir neleistiną veiklą, numatoma galimybė iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, išskaičiuoti kitų jų padalinių nuostolius, jeigu šių nuostolių svarstomais ataskaitiniais metais nebuvo galima iškaičiuoti iš bet kurio kito jų padalinio pelno.

| (51) | Komisija atkreipė dėmesį, kad ši taisyklė prieštarauja bendram leistinų ir neleistinų veiklos rūšių atskyrimo nustatant mokesčius principui – toks principas yra numatytas pagal kitas jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas. |
| --- | --- |

(51)

Komisija atkreipė dėmesį, kad ši taisyklė prieštarauja bendram leistinų ir neleistinų veiklos rūšių atskyrimo nustatant mokesčius principui – toks principas yra numatytas pagal kitas jau patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.

| (52) | Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl naudos, kuri būtų suteikta Belgijos mokesčius mokančioms jūrų bendrovėms, ir pageidavo išgirsti kitų valstybių narių ir bet kurios kitos suinteresuotos šalies nuomonę dėl galimų šios nuostatos pasekmių konkurencijai. Todėl Komisija į ofiacialią tyrimo procedūrą taip pat įtraukė Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(52)

Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl naudos, kuri būtų suteikta Belgijos mokesčius mokančioms jūrų bendrovėms, ir pageidavo išgirsti kitų valstybių narių ir bet kurios kitos suinteresuotos šalies nuomonę dėl galimų šios nuostatos pasekmių konkurencijai. Todėl Komisija į ofiacialią tyrimo procedūrą taip pat įtraukė Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalies nuostatas.

2.4.1.4.   Lengvatos naujausiems laivams

| (53) | Pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas apibrėžiant apmokestinimo pagrindą nėra numatyta taikyti nuolaidų atsižvelgiant į laivo metus. |
| --- | --- |

(53)

Pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas apibrėžiant apmokestinimo pagrindą nėra numatyta taikyti nuolaidų atsižvelgiant į laivo metus.

| (54) | 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar įvedant šią papildomą lengvatą iš tikrųjų yra skatinama naujausius laivus, kurie su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams keliamas saugumo sąlygas paprastai gali įgyvendinti geriau nei senesni laivai, registruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava. Komisija pažymi, kad senesni laivai a priori dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliavomis. Be to, įvedus tokią nuostatą, naujesniems nei 10 metų laivams būtų taikomas daug mažesnis vienodo tarifo mokestis nei tas, kurį jiems tektų mokėti kitose valstybėse narėse, įsivedusiose Komisijos patvirtintą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą. |
| --- | --- |

(54)

2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar įvedant šią papildomą lengvatą iš tikrųjų yra skatinama naujausius laivus, kurie su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams keliamas saugumo sąlygas paprastai gali įgyvendinti geriau nei senesni laivai, registruoti kaip plaukiojantys su Belgijos vėliava. Komisija pažymi, kad senesni laivai a priori dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliavomis. Be to, įvedus tokią nuostatą, naujesniems nei 10 metų laivams būtų taikomas daug mažesnis vienodo tarifo mokestis nei tas, kurį jiems tektų mokėti kitose valstybėse narėse, įsivedusiose Komisijos patvirtintą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.

| (55) | Todėl Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl nuolaidų naujesniems nei 10 metų laivams, numatytų Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(55)

Todėl Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl nuolaidų naujesniems nei 10 metų laivams, numatytų Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje.

2.4.2.   Priemonės, neįeinančios į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti

2.4.2.1.   Greitesnis laivų, skirtų ne jūrų transportui, skolos išmokėjimas

| (56) | Taikant greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemą nėra numatyta atsižvelgti į ryšį su leistinomis veiklos rūšimis, priešingai nei reikalaujama Bendrijos gairėse. Todėl Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl šios skolos išmokėjimo sistemos suderinamumo, kai ji taikoma ne tik jūrų transportui skirtiems ir leistinas veiklos rūšis vykdantiems laivams. |
| --- | --- |

(56)

Taikant greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemą nėra numatyta atsižvelgti į ryšį su leistinomis veiklos rūšimis, priešingai nei reikalaujama Bendrijos gairėse. Todėl Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl šios skolos išmokėjimo sistemos suderinamumo, kai ji taikoma ne tik jūrų transportui skirtiems ir leistinas veiklos rūšis vykdantiems laivams.

2.4.2.2.   Registracijos rinkliavos sumažinimas įrašant laivų hipotekas

| (57) | Registracijos rinkliava sumažinama įrašant tik laivų hipotekas ir neatsižvelgiant į tai, ar laivai skirti jūrų laivybai, ar vidaus vandenims, išskyrus su kitų rūšių investicijomis, pvz., nekilnojamuoju turtu, susijusias hipotekas. Per pirmąjį svarstymą Komisija atkreipė dėmesį, kad šis sumažinimas gali būti atrankinis, nes kalbama tik apie vieną turto rūšį, už kurią gali būti įnešta hipoteka, ir skatina, nors ir nedaug, su laivais susijusias veiklos rūšis. Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl to, ar šis sumažinimas yra valstybės pagalba, ar bendra priemonė. |
| --- | --- |

(57)

Registracijos rinkliava sumažinama įrašant tik laivų hipotekas ir neatsižvelgiant į tai, ar laivai skirti jūrų laivybai, ar vidaus vandenims, išskyrus su kitų rūšių investicijomis, pvz., nekilnojamuoju turtu, susijusias hipotekas. Per pirmąjį svarstymą Komisija atkreipė dėmesį, kad šis sumažinimas gali būti atrankinis, nes kalbama tik apie vieną turto rūšį, už kurią gali būti įnešta hipoteka, ir skatina, nors ir nedaug, su laivais susijusias veiklos rūšis. Taigi Komisija išreiškė abejonę dėl to, ar šis sumažinimas yra valstybės pagalba, ar bendra priemonė.

| (58) | Jeigu priemonė būtų valstybės pagalba pagal Sutarties nuostatas, Komisijai kiltų nemažai abejonių dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka, nes pagal šią priemonę pagalba suteikiama ne tik visoms jūrinės veiklos rūšims, įskaitant tas, kurios nėra susijusios su jūrų transportu, bet ir vidaus laivybos veiklos rūšims, kurioms taikomos ne pirmiau minėtos Bendrijos gairės, o 1970 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (20). Šiame reglamente tokios rūšies pagalba iš tikrųjų nėra leidžiama. |
| --- | --- |

(58)

Jeigu priemonė būtų valstybės pagalba pagal Sutarties nuostatas, Komisijai kiltų nemažai abejonių dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka, nes pagal šią priemonę pagalba suteikiama ne tik visoms jūrinės veiklos rūšims, įskaitant tas, kurios nėra susijusios su jūrų transportu, bet ir vidaus laivybos veiklos rūšims, kurioms taikomos ne pirmiau minėtos Bendrijos gairės, o 1970 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1107/70 dėl pagalbos teikimo geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transportui (20). Šiame reglamente tokios rūšies pagalba iš tikrųjų nėra leidžiama.

| (59) | Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl registracijos rinkliavos sumažinimo laivams, kurie nėra skirti jūrų transporto veiklai, skatinti suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(59)

Taigi Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl registracijos rinkliavos sumažinimo laivams, kurie nėra skirti jūrų transporto veiklai, skatinti suderinamumo su bendrąja rinka.

2.4.2.3.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, taikoma trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams

| (60) | Pirmiausia, svarstydama trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos klausimą, Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime pažymėjo, kad jų veikla, kalbant apie jų darbo organizavimą Belgijoje, negalėtų būti sutapatinta su jūrų transporto veikla. Tuo tarpu Bendrijos gairės taikomos tik jūrų transporto bendrovėms (21). Belgija būtų pirmoji valstybė narė, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą taikanti jūrų transporto bendrovių subrangovams. |
| --- | --- |

(60)

Pirmiausia, svarstydama trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos klausimą, Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime pažymėjo, kad jų veikla, kalbant apie jų darbo organizavimą Belgijoje, negalėtų būti sutapatinta su jūrų transporto veikla. Tuo tarpu Bendrijos gairės taikomos tik jūrų transporto bendrovėms (21). Belgija būtų pirmoji valstybė narė, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą taikanti jūrų transporto bendrovių subrangovams.

| (61) | Antra, Komisija atkreipė dėmesį, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą tuo pačiu metu vienam laivui gali taikyti ir laivo savininkas, ir jo valdytojas, – verta priminti, kad apibrėžiant apmokestinimo pagrindui taikomą vienodą tarifą valdytojui yra taikomi dešimt kartų mažesni procentai nei laivo savininkui. |
| --- | --- |

(61)

Antra, Komisija atkreipė dėmesį, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą tuo pačiu metu vienam laivui gali taikyti ir laivo savininkas, ir jo valdytojas, – verta priminti, kad apibrėžiant apmokestinimo pagrindui taikomą vienodą tarifą valdytojui yra taikomi dešimt kartų mažesni procentai nei laivo savininkui.

| (62) | Trečia, Belgija nepateikė informacijos, pagrindžiančios, kad įdiegus trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą sistemą būtų skatinamas Bendrijos vėliavos laivyno konkurencingumas. Konkrečiai nebuvo įrodyta, kad taikant šią sistemą būtų galima Belgijos laivų savininkus netiesiogiai skatinti sumažinant paslaugų, kurias valdytojai teikia laivų savininkų vardu, kainą. |
| --- | --- |

(62)

Trečia, Belgija nepateikė informacijos, pagrindžiančios, kad įdiegus trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą sistemą būtų skatinamas Bendrijos vėliavos laivyno konkurencingumas. Konkrečiai nebuvo įrodyta, kad taikant šią sistemą būtų galima Belgijos laivų savininkus netiesiogiai skatinti sumažinant paslaugų, kurias valdytojai teikia laivų savininkų vardu, kainą.

| (63) | Ketvirta, negalima užtikrinti, kad visa su laivų valdymu susijusi veikla sausumoje bus vykdoma iš Bendrijos teritorijos, nors valdytojas ir būtų įsikūręs Belgijoje bei savo veiklą vykdytų iš Belgijos teritorijos. Iš tikrųjų dalis paslaugų (pavyzdžiui, komercinis ir strateginis valdymas), kurių neteikia laivus trečiųjų asmenų vardu valdantys valdytojai, galėtų būti teikiamos iš Bendrijai nepriklausančios šalies. |
| --- | --- |

(63)

Ketvirta, negalima užtikrinti, kad visa su laivų valdymu susijusi veikla sausumoje bus vykdoma iš Bendrijos teritorijos, nors valdytojas ir būtų įsikūręs Belgijoje bei savo veiklą vykdytų iš Belgijos teritorijos. Iš tikrųjų dalis paslaugų (pavyzdžiui, komercinis ir strateginis valdymas), kurių neteikia laivus trečiųjų asmenų vardu valdantys valdytojai, galėtų būti teikiamos iš Bendrijai nepriklausančios šalies.

| (64) | Penkta, prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą Belgija nepateikė ekonominių dokumentų, pagrindžiančių trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą dešimt kartų mažesnį, palyginti su laivų savininkais, apmokestinimo pagrindą. |
| --- | --- |

(64)

Penkta, prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą Belgija nepateikė ekonominių dokumentų, pagrindžiančių trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomą dešimt kartų mažesnį, palyginti su laivų savininkais, apmokestinimo pagrindą.

| (65) | Galiausiai Komisija iškėlė klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai dirba išskirtinai Belgijos arba Bendrijos laivų savininkams. Iš tikrųjų pagal siūlomą sistemą keliamas tik reikalavimas, kad trys ketvirtadaliai valdomų laivų būtų įregistruoti Belgijos registre. Jei valdytojai, naudodami tik ketvirtadalį valdomo laivyno, turės galimybę teikti paslaugas laivų savininkams, kuriems netaikomi Bendrijos mokesčiai, ekonominė nauda galėtų būti suteikta Bendrijos jūrų transporte nedalyvaujantiems subjektams. |
| --- | --- |

(65)

Galiausiai Komisija iškėlė klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai dirba išskirtinai Belgijos arba Bendrijos laivų savininkams. Iš tikrųjų pagal siūlomą sistemą keliamas tik reikalavimas, kad trys ketvirtadaliai valdomų laivų būtų įregistruoti Belgijos registre. Jei valdytojai, naudodami tik ketvirtadalį valdomo laivyno, turės galimybę teikti paslaugas laivų savininkams, kuriems netaikomi Bendrijos mokesčiai, ekonominė nauda galėtų būti suteikta Bendrijos jūrų transporte nedalyvaujantiems subjektams.

| (66) | Dėl visų šių priežasčių Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos suderinamumo (22). |
| --- | --- |

(66)

Dėl visų šių priežasčių Komisija 2003 m. kovo 19 d. sprendime išreiškė abejonę dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikomos sistemos suderinamumo (22).

3.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

3.1.   Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos pastabos

| (67) | 2003 m. rugpjūčio 26 d. laiške Belgijos karališkoji laivų savininkų sąjunga (toliau – Karališkoji sąjunga), ne pelno asociacija, vienijanti Belgijos laivų savininkus, perdavė Komisijai komentarus visais su oficialia tyrimo procedūra susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

(67)

2003 m. rugpjūčio 26 d. laiške Belgijos karališkoji laivų savininkų sąjunga (toliau – Karališkoji sąjunga), ne pelno asociacija, vienijanti Belgijos laivų savininkus, perdavė Komisijai komentarus visais su oficialia tyrimo procedūra susijusiais klausimais.

| (68) | Pirmiausia Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad nustatant nedidelį procentą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, yra siekiama skatinti laivų, kurių tonažas didesnis nei minėtasis, perregistravimą kaip plaukiojančių su Bendrijos vėliava, primindama, jog šie laivai sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno vertinant pagal skaičius (1 257 vienetai – iš viso pasauliniame laivyne yra 28 155 laivai), bet 34,17 % vertinant pagal pajėgumą (pergabenama 253 430 610 tonų iš 741 600 000 tonų). |
| --- | --- |

(68)

Pirmiausia Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad nustatant nedidelį procentą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, yra siekiama skatinti laivų, kurių tonažas didesnis nei minėtasis, perregistravimą kaip plaukiojančių su Bendrijos vėliava, primindama, jog šie laivai sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno vertinant pagal skaičius (1 257 vienetai – iš viso pasauliniame laivyne yra 28 155 laivai), bet 34,17 % vertinant pagal pajėgumą (pergabenama 253 430 610 tonų iš 741 600 000 tonų).

| (69) | Dėl mokesčio nuolaidos naujiems laivams (50 % nuolaida ne senesniems kaip 5 metų laivams ir 25 % nuolaida 5–10 metų laivams) Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad šia nuolaida visų pirma siekiama skatinti jaunus laivynus, turinčius saugesnius ir ekologiškesnius laivus. Sąjunga pažymi, kad šios nuolaidos taip pat gali prisidėti prie patrauklių ir kokybiškų darbo vietų išlaikymo jūriniame sektoriuje bei sausumoje ir prie profesionalios jūrininkystės išsaugojimo Europoje. |
| --- | --- |

(69)

Dėl mokesčio nuolaidos naujiems laivams (50 % nuolaida ne senesniems kaip 5 metų laivams ir 25 % nuolaida 5–10 metų laivams) Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad šia nuolaida visų pirma siekiama skatinti jaunus laivynus, turinčius saugesnius ir ekologiškesnius laivus. Sąjunga pažymi, kad šios nuolaidos taip pat gali prisidėti prie patrauklių ir kokybiškų darbo vietų išlaikymo jūriniame sektoriuje bei sausumoje ir prie profesionalios jūrininkystės išsaugojimo Europoje.

| (70) | Dėl galimybės jūrų bendrovei iš vienodo tarifo mokesčio išskaičiuoti kitų jos padalinių nuostolius Karališkoji sąjunga mano, kad uždraudus šią galimybę būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių jų padalinių patirtus metinius nuostolius gali kompensuoti kituose padaliniuose sukauptu pelnu, tuo tarpu šie nuostoliai negali būti išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą. |
| --- | --- |

(70)

Dėl galimybės jūrų bendrovei iš vienodo tarifo mokesčio išskaičiuoti kitų jos padalinių nuostolius Karališkoji sąjunga mano, kad uždraudus šią galimybę būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių jų padalinių patirtus metinius nuostolius gali kompensuoti kituose padaliniuose sukauptu pelnu, tuo tarpu šie nuostoliai negali būti išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą.

| (71) | Dėl papildomų veiklos rūšių, kurių atžvilgiu Komisija išreiškė abejonę, sąrašo Karališkoji sąjunga pažymi, kad Belgijos Vyriausybė rėmėsi EBPO komentarais ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo pagal tonažą sistema. Ji ypač pabrėžia, kad laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu visiškai atitinka Bendrijos gairių idėjas. |
| --- | --- |

(71)

Dėl papildomų veiklos rūšių, kurių atžvilgiu Komisija išreiškė abejonę, sąrašo Karališkoji sąjunga pažymi, kad Belgijos Vyriausybė rėmėsi EBPO komentarais ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo pagal tonažą sistema. Ji ypač pabrėžia, kad laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu visiškai atitinka Bendrijos gairių idėjas.

| (72) | Dėl greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemos Karališkoji sąjunga pažymi, kad būtent ji paprašė Belgijos vyriausybės teisiškai įtvirtinti mokesčių sistemą, kuri, jos teigimu, egzistavo prieš įsigalint Sutarčiai, kad būtų padidintas minėtos sistemos teisinis saugumas. |
| --- | --- |

(72)

Dėl greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemos Karališkoji sąjunga pažymi, kad būtent ji paprašė Belgijos vyriausybės teisiškai įtvirtinti mokesčių sistemą, kuri, jos teigimu, egzistavo prieš įsigalint Sutarčiai, kad būtų padidintas minėtos sistemos teisinis saugumas.

| (73) | Dėl registracijos rinkliavos įrašant laivų, skirtų ne jūrų transporto veiklai, hipotekas sumažinimo Karališkoji sąjunga pažymi, kad daugelyje kitų valstybių narių tokio mokesčio nėra. Jeigu nebūtų pritarta šiam sumažinimui, Belgijos laivų savininkai, sąjungos teigimu, patektų į nepalankią konkurencinę padėtį. Be to, Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad priemonė padės stiprinti vidaus laivybos sektoriaus konkurencinę padėtį. |
| --- | --- |

(73)

Dėl registracijos rinkliavos įrašant laivų, skirtų ne jūrų transporto veiklai, hipotekas sumažinimo Karališkoji sąjunga pažymi, kad daugelyje kitų valstybių narių tokio mokesčio nėra. Jeigu nebūtų pritarta šiam sumažinimui, Belgijos laivų savininkai, sąjungos teigimu, patektų į nepalankią konkurencinę padėtį. Be to, Karališkoji sąjunga pabrėžia, kad priemonė padės stiprinti vidaus laivybos sektoriaus konkurencinę padėtį.

| (74) | Dėl laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu Karališkoji sąjunga pabrėžia, jog taikant siūlomą sistemą reikalaujama, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų būtų su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai. Ji taip pat pažymi, kad taikyti skirtingą vienodo tarifo mokestį laivų valdytojams ir laivų savininkams yra įprasta, nes valdytojų veikla ir patiriama rizika nėra tokia pat kaip laivų savininkų. |
| --- | --- |

(74)

Dėl laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu Karališkoji sąjunga pabrėžia, jog taikant siūlomą sistemą reikalaujama, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų būtų su Belgijos vėliava plaukiojantys laivai. Ji taip pat pažymi, kad taikyti skirtingą vienodo tarifo mokestį laivų valdytojams ir laivų savininkams yra įprasta, nes valdytojų veikla ir patiriama rizika nėra tokia pat kaip laivų savininkų.

3.2.   Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe pastabos

| (75) | 2003 m. liepos 3 d. laiške Vokietijos uostų įmonių federacija (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) Komisijai perdavė savo pastabas. Federacija mano, kad pagalba jūrų transportui vilkimo sektoriuje neturi iškraipyti konkurencijos tarp Bendrijos šalių. Ji pabrėžia, kad įvairių uostus turinčių Europos regionų konkurencingumas nemažai priklauso nuo vilkimo sąnaudų. Federacija pritaria tam, kad vilkimo įmonių konkurencijos tame pačiame uoste ir uostų konkurencijos plėtra yra pageidautina, nes ji prisideda prie įvairių uostus turinčių regionų konkurencingumo išlaikymo. Vis dėlto ši konkurencija, kad ir kokia būtų pageidautina, turi būti vykdoma panašiomis konkurencinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(75)

2003 m. liepos 3 d. laiške Vokietijos uostų įmonių federacija (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) Komisijai perdavė savo pastabas. Federacija mano, kad pagalba jūrų transportui vilkimo sektoriuje neturi iškraipyti konkurencijos tarp Bendrijos šalių. Ji pabrėžia, kad įvairių uostus turinčių Europos regionų konkurencingumas nemažai priklauso nuo vilkimo sąnaudų. Federacija pritaria tam, kad vilkimo įmonių konkurencijos tame pačiame uoste ir uostų konkurencijos plėtra yra pageidautina, nes ji prisideda prie įvairių uostus turinčių regionų konkurencingumo išlaikymo. Vis dėlto ši konkurencija, kad ir kokia būtų pageidautina, turi būti vykdoma panašiomis konkurencinėmis sąlygomis.

| (76) | Federacija apgailestauja, kad Belgijos vilkimo įmonėms yra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Apskritai ji mano, kad užimtumo sąnaudų mažinimo sistemos, skirtos vilkimo įmonėms skatinti, yra nesuderinamos su Bendrijos gairėmis. Taigi federacija prašo, kad visos pagalbos sistemos vilkimo sektoriui skatinti būtų paskelbtos nesuderinamomis su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(76)

Federacija apgailestauja, kad Belgijos vilkimo įmonėms yra taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Apskritai ji mano, kad užimtumo sąnaudų mažinimo sistemos, skirtos vilkimo įmonėms skatinti, yra nesuderinamos su Bendrijos gairėmis. Taigi federacija prašo, kad visos pagalbos sistemos vilkimo sektoriui skatinti būtų paskelbtos nesuderinamomis su bendrąja rinka.

3.3.   Handelskammer Hamburg pastabos

| (77) | 2003 m. liepos 18 d. laiške Hamburgo prekybos rūmai (Handelskammer Hamburg), kaip visos Hamburgo ekonomikos ir Hamburgo įmonių atstovai, perdavė Komisijai savo pastabas. |
| --- | --- |

(77)

2003 m. liepos 18 d. laiške Hamburgo prekybos rūmai (Handelskammer Hamburg), kaip visos Hamburgo ekonomikos ir Hamburgo įmonių atstovai, perdavė Komisijai savo pastabas.

| (78) | Prekybos rūmai nuogąstauja, kad Belgijos taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema iškraipys konkurenciją ne tik tarp vilkimo įmonių, bet ir tarp Šiaurės Europos uostų. Jie mano, kad Bendrijos gairės neturi būti taikomos vidaus laivybos veiklai, veiklai jūrų uostų prieigose ir pačiuose jūrų uostuose. Todėl jie prašo, kad oficiali tyrimo procedūra būtų atliekama ir dėl sistemos taikymo vilkimo sektoriui. |
| --- | --- |

(78)

Prekybos rūmai nuogąstauja, kad Belgijos taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema iškraipys konkurenciją ne tik tarp vilkimo įmonių, bet ir tarp Šiaurės Europos uostų. Jie mano, kad Bendrijos gairės neturi būti taikomos vidaus laivybos veiklai, veiklai jūrų uostų prieigose ir pačiuose jūrų uostuose. Todėl jie prašo, kad oficiali tyrimo procedūra būtų atliekama ir dėl sistemos taikymo vilkimo sektoriui.

3.4.   Įmonės „Bugsier“ pastabos

| (79) | 2003 m. birželio 2 d. laiške įmonė „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH“, kaip suinteresuota šalis, perdavė Komisijai savo pastabas, prašydama atsižvelgti į visą 2000–2003 m. Komisijai jos perduotą korespondenciją. Pirmiausia ji mano, jog Programos įstatyme numatytos sąlygos dėl vilkimo, ypač atsižvelgiant į kriterijų „jūroje su jūros dokumentais“, nėra pakankamos, kad Bendrijoje būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos vilkimo sektoriuje uostuose, ir prašo Komisijos oficialią tyrimo procedūrą atlikti ir šiuo Programos įstatymo klausimu. |
| --- | --- |

(79)

2003 m. birželio 2 d. laiške įmonė „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH“, kaip suinteresuota šalis, perdavė Komisijai savo pastabas, prašydama atsižvelgti į visą 2000–2003 m. Komisijai jos perduotą korespondenciją. Pirmiausia ji mano, jog Programos įstatyme numatytos sąlygos dėl vilkimo, ypač atsižvelgiant į kriterijų „jūroje su jūros dokumentais“, nėra pakankamos, kad Bendrijoje būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos vilkimo sektoriuje uostuose, ir prašo Komisijos oficialią tyrimo procedūrą atlikti ir šiuo Programos įstatymo klausimu.

4.   BELGIJOS KOMENTARAI

| (80) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio 2 dalį Komisija Belgijos institucijoms nusiuntė šiuos dokumentus, kad institucijos juos pakomentuotų:






  — | 2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe pastabas, |
| --- | --- | --- |

(80)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio 2 dalį Komisija Belgijos institucijoms nusiuntė šiuos dokumentus, kad institucijos juos pakomentuotų:

—

2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe pastabas,

| — | 2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – Handelskammer Hamburg pastabas, |
| --- | --- |

—

2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – Handelskammer Hamburg pastabas,

| — | 2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – įmonės „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH“ pastabas, |
| --- | --- |

—

2003 m. rugpjūčio 7 d. laiške – įmonės „Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH“ pastabas,

| — | 2003 m. rugsėjo 17 d. laiške – Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos pastabas. |
| --- | --- |

—

2003 m. rugsėjo 17 d. laiške – Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos pastabas.

| (81) | Komisija Belgijos institucijų komentarų dėl perduotų pastabų negavo. |
| --- | --- |

(81)

Komisija Belgijos institucijų komentarų dėl perduotų pastabų negavo.

| (82) | 2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos Komisijai perdavė savo komentarus dėl 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių mokestinių priemonių, kurių numatoma imtis jūrų transportui skatinti, aspektų. |
| --- | --- |

(82)

2003 m. gegužės 7 d. laiške Belgijos institucijos Komisijai perdavė savo komentarus dėl 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių mokestinių priemonių, kurių numatoma imtis jūrų transportui skatinti, aspektų.

4.1.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti

4.1.1.   Nedidelis procentas, nustatytas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą (23)

| (83) | 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nors Bendrijos gairėse dėl pagalbos jūrų transportui (24) iš esmės nėra draudžiama to daryti, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių. Iš tikrųjų pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių priemonių laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nėra numatyta. Be to, Komisija, siekdama užtikrinti aukštą įvairių apmokestinimo sistemų Bendrijoje konvergencijos lygį, stengėsi išlaikyti palyginti nedidelius skirtumus tarp apmokestinimo procentų, taikomų pagal anksčiau patvirtintas įvairias sistemas, kaip parodyta ir 1 lentelėje. |
| --- | --- |

(83)

2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija iškėlė klausimą, ar 0,05 euro procentą, taikomą 100 tonų, įvedus laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nors Bendrijos gairėse dėl pagalbos jūrų transportui (24) iš esmės nėra draudžiama to daryti, gali būti iškraipyta konkurencija tarp Bendrijos šalių. Iš tikrųjų pagal visas kitas anksčiau Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas tokių palankių priemonių laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, nėra numatyta. Be to, Komisija, siekdama užtikrinti aukštą įvairių apmokestinimo sistemų Bendrijoje konvergencijos lygį, stengėsi išlaikyti palyginti nedidelius skirtumus tarp apmokestinimo procentų, taikomų pagal anksčiau patvirtintas įvairias sistemas, kaip parodyta ir 1 lentelėje.

| (84) | Belgija pabrėžia, kad tokio procento įvedimas neprieštarauja Bendrijos gairėms. Be to, Belgijos institucijos nurodo, kad šios priemonės tikslas nėra iškraipyti konkurenciją tarp Bendrijos šalių, bet skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus, kurių tonažas didesnis nei 40 000, persiregistruoti kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus. |
| --- | --- |

(84)

Belgija pabrėžia, kad tokio procento įvedimas neprieštarauja Bendrijos gairėms. Be to, Belgijos institucijos nurodo, kad šios priemonės tikslas nėra iškraipyti konkurenciją tarp Bendrijos šalių, bet skatinti Belgijos kontroliuojamus laivus, kurių tonažas didesnis nei 40 000, persiregistruoti kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus.

| (85) | Belgijos institucijos primena, kad laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno (1 257 vienetai). Iš šių laivų tik 143 laivai yra įregistruoti Bendrijoje – tai sudaro 11,38 %. Dauguma iš Bendrijoje įregistruotų laivų (108 laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, arba 75,52 % „Europos“ laivyno) yra įregistruoti Graikijoje. Belgijos institucijos mano, kad kitos valstybės narės šio tipo laivams iki šiol dar nėra nustačiusios konkrečių priemonių dėl to, kad atitinkamų laivų yra nedaug. |
| --- | --- |

(85)

Belgijos institucijos primena, kad laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, sudaro tik 4,5 % pasaulinio laivyno (1 257 vienetai). Iš šių laivų tik 143 laivai yra įregistruoti Bendrijoje – tai sudaro 11,38 %. Dauguma iš Bendrijoje įregistruotų laivų (108 laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000, arba 75,52 % „Europos“ laivyno) yra įregistruoti Graikijoje. Belgijos institucijos mano, kad kitos valstybės narės šio tipo laivams iki šiol dar nėra nustačiusios konkrečių priemonių dėl to, kad atitinkamų laivų yra nedaug.

| (86) | Vis dėlto Belgija norėjo paskatinti didelio pajėgumo laivų, plaukiojančių su jos vėliava, registraciją, nustatydama, be kita ko, ir su jų savybėmis suderintus procentus. Belgijos institucijos pažymi, kad mokesčiai, net ir įvedus Belgijos numatomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, yra 2 ar net 2,5 karto didesni nei mokesčiai, renkami Bendrijai nepriklausančiose šalyje, turinčiose su patogios šalies vėliava plaukiojančių laivų, ar tokiose šalyse kaip Kipras ir Malta. Kalbant apie pastarąsias šalis, Belgijos institucijos mano, kad konkurenciją labiau iškraipys ne Belgijoje nustatytas konkretus procentas didelio tonažo laivams, o šių šalių įstojimas į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(86)

Vis dėlto Belgija norėjo paskatinti didelio pajėgumo laivų, plaukiojančių su jos vėliava, registraciją, nustatydama, be kita ko, ir su jų savybėmis suderintus procentus. Belgijos institucijos pažymi, kad mokesčiai, net ir įvedus Belgijos numatomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, yra 2 ar net 2,5 karto didesni nei mokesčiai, renkami Bendrijai nepriklausančiose šalyje, turinčiose su patogios šalies vėliava plaukiojančių laivų, ar tokiose šalyse kaip Kipras ir Malta. Kalbant apie pastarąsias šalis, Belgijos institucijos mano, kad konkurenciją labiau iškraipys ne Belgijoje nustatytas konkretus procentas didelio tonažo laivams, o šių šalių įstojimas į Europos Sąjungą.

| (87) | Belgijos institucijų teigimu, kitų valstybių narių didelio pajėgumo laivams neparodytas konkretus dėmesys (galimas daiktas, dėl to, kad tokių laivų jos turi nedaug arba jų visai neturi) negalėtų sutrukdyti Belgijai šioje srityje įgyvendinti kitokią politiką. |
| --- | --- |

(87)

Belgijos institucijų teigimu, kitų valstybių narių didelio pajėgumo laivams neparodytas konkretus dėmesys (galimas daiktas, dėl to, kad tokių laivų jos turi nedaug arba jų visai neturi) negalėtų sutrukdyti Belgijai šioje srityje įgyvendinti kitokią politiką.

| (88) | Galiausiai Belgijos institucijos remiasi Bendrijos gairėmis, kurių 3.1 punkto 2 pastraipoje in fine numatoma, jog „geriausia išeitis būtų sukurti tokias sąlygas, kad laivų savininkai galėtų veiksmingai konkuruoti su laivais, plaukiojančiais su patogios šalies vėliava“. |
| --- | --- |

(88)

Galiausiai Belgijos institucijos remiasi Bendrijos gairėmis, kurių 3.1 punkto 2 pastraipoje in fine numatoma, jog „geriausia išeitis būtų sukurti tokias sąlygas, kad laivų savininkai galėtų veiksmingai konkuruoti su laivais, plaukiojančiais su patogios šalies vėliava“.

4.1.2.   Pelno, gauto iš kai kurių tiesiogiai su transporto veikla nesusijusių veiklos rūšių, apmokestinimas taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą

| (89) | Sudarydama leistinų veiklos rūšių sąrašą, pateiktą 2002 m. gruodžio 5 d. Komisijai atsiųstame atsakyme, Belgija rėmėsi:






  — | EBPO komentaru dėl pajamų ir turto mokesčių konvencijos modelio: ypač komentaru dėl 8 straipsnio „Jūrų laivyba ir oro eismas“, |
| --- | --- | --- |

(89)

Sudarydama leistinų veiklos rūšių sąrašą, pateiktą 2002 m. gruodžio 5 d. Komisijai atsiųstame atsakyme, Belgija rėmėsi:

—

EBPO komentaru dėl pajamų ir turto mokesčių konvencijos modelio: ypač komentaru dėl 8 straipsnio „Jūrų laivyba ir oro eismas“,

| — | apmokestinimo pagal tonažą sistemomis, kurios yra taikomos Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje ir kurias Komisija patvirtino 1996 m. kovo 20 d. bei 2000 m. rugpjūčio 2 d. sprendimais. |
| --- | --- |

—

apmokestinimo pagal tonažą sistemomis, kurios yra taikomos Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje ir kurias Komisija patvirtino 1996 m. kovo 20 d. bei 2000 m. rugpjūčio 2 d. sprendimais.

| (90) | Atsižvelgdamos į tai, kad leistinų veiklos rūšių sąrašas buvo sudarytas remiantis kai kuriomis jau taikomomis sistemomis, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, jog Komisija veiklos rūšis turi vertinti taip pat, kaip ir kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgdamos į tai, kad leistinų veiklos rūšių sąrašas buvo sudarytas remiantis kai kuriomis jau taikomomis sistemomis, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, jog Komisija veiklos rūšis turi vertinti taip pat, kaip ir kitose valstybėse narėse.

| (91) | Konkrečiai Belgijos institucijos nurodo, kad nuostatos dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šios veiklos apimtis, palyginti su pagrindine veikla, yra nedidelė buvo rengiamos pagal Jungtinėje Karalystėje taikomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (25). |
| --- | --- |

(91)

Konkrečiai Belgijos institucijos nurodo, kad nuostatos dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šios veiklos apimtis, palyginti su pagrindine veikla, yra nedidelė buvo rengiamos pagal Jungtinėje Karalystėje taikomą apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (25).

| (92) | Dėl prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo Belgijos institucijos teigia, kad rengiant priemonę taip pat buvo remtasi Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema. |
| --- | --- |

(92)

Dėl prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo Belgijos institucijos teigia, kad rengiant priemonę taip pat buvo remtasi Jungtinėje Karalystėje taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema.

| (93) | Dėl reklamos ir marketingo Belgijos institucijos pabrėžia, kad EBPO komentaro dėl mokesčių konvencijos modelio 7 ir 8 punktuose reklama ir komercinė agitacija yra įtrauktos į papildomas veiklos rūšis, susijusias su tiesiogine laivų eksploatacija (26). |
| --- | --- |

(93)

Dėl reklamos ir marketingo Belgijos institucijos pabrėžia, kad EBPO komentaro dėl mokesčių konvencijos modelio 7 ir 8 punktuose reklama ir komercinė agitacija yra įtrauktos į papildomas veiklos rūšis, susijusias su tiesiogine laivų eksploatacija (26).

| (94) | Svarstydamos trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamas, laivybos bendrovių agentų veiklą nuosavų laivų vardu (27) ir eksploatuojamo turto – valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimą, Belgijos institucijos rėmėsi aiškinamuoju memorandumu (28), susijusiu su Nyderlanduose taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema (29). |
| --- | --- |

(94)

Svarstydamos trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamas, laivybos bendrovių agentų veiklą nuosavų laivų vardu (27) ir eksploatuojamo turto – valdymui naudojamo nekilnojamojo turto ir eksploatacinių priemonių, naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimą, Belgijos institucijos rėmėsi aiškinamuoju memorandumu (28), susijusiu su Nyderlanduose taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema (29).

4.1.3.   Nuostatos, kuriomis leidžiama iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, išskaičiuoti kitų padalinių nuostolius, kurių nebūtų galima išskaičiuoti iš bet kurio kito bendrovės padalinio pelno

| (95) | Belgijos mokesčių teisės nuostatose, reglamentuojančiose įmonių pelno mokesčius, numatoma, kad visa įmonių pelno suma yra apmokestinama. Taigi visų bendrovės padalinių ir (arba) skyrių nuostoliai kompensuojami jų pelnu tais pačiais mokestiniais metais. |
| --- | --- |

(95)

Belgijos mokesčių teisės nuostatose, reglamentuojančiose įmonių pelno mokesčius, numatoma, kad visa įmonių pelno suma yra apmokestinama. Taigi visų bendrovės padalinių ir (arba) skyrių nuostoliai kompensuojami jų pelnu tais pačiais mokestiniais metais.

| (96) | Belgijos institucijos primena, kad taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą apibrėžiamas ne vienodo tarifo mokestis pagal tonažą, o apmokestinamas pelnas, gautas iš jūrų laivybos. |
| --- | --- |

(96)

Belgijos institucijos primena, kad taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą apibrėžiamas ne vienodo tarifo mokestis pagal tonažą, o apmokestinamas pelnas, gautas iš jūrų laivybos.

| (97) | Be to, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, kad pritarus Komisijos pozicijai būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių padalinių patirtus metinius nuostolius gali padengti kitų padalinių pelnu, tuo tarpu šių nuostolių negalima išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą. |
| --- | --- |

(97)

Be to, Belgijos institucijos atkreipia dėmesį, kad pritarus Komisijos pozicijai būtų diskriminuojamos Belgijos bendrovės, atsižvelgiant į tai, kad jūrinio padalinio neturinčios bendrovės kai kurių padalinių patirtus metinius nuostolius gali padengti kitų padalinių pelnu, tuo tarpu šių nuostolių negalima išskaičiuoti iš pelno, apibrėžto pagal tonažą.

4.1.4.   50 % mokesčio nuolaida ne senesniems kaip 5 metų laivams ir 25 % mokesčio nuolaida 5–10 metų laivams

| (98) | Belgijos institucijos pabrėžia, kad Bendrijos gairėse nėra numatyta taisyklių dėl procentų, kuriuos valstybėms narėms leidžiama įvesti taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas, taip pat dėl galimybės nustatyti lengvatas naujiems laivams. Belgijos institucijų teigimu, tokios nuolaidos nebuvimas taikant kitas anksčiau patvirtintas sistemas negali sutrukdyti Belgijai įdiegti šią lengvatą. |
| --- | --- |

(98)

Belgijos institucijos pabrėžia, kad Bendrijos gairėse nėra numatyta taisyklių dėl procentų, kuriuos valstybėms narėms leidžiama įvesti taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas, taip pat dėl galimybės nustatyti lengvatas naujiems laivams. Belgijos institucijų teigimu, tokios nuolaidos nebuvimas taikant kitas anksčiau patvirtintas sistemas negali sutrukdyti Belgijai įdiegti šią lengvatą.

| (99) | 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija nurodo, kad iš turimos patirties ji gali spręsti, jog seniausi laivai dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliava. Belgijos institucijos mano, kad šie argumentai neatitinka tikrovės ir yra nepagrįsti, ir pateikia 2002 m. ataskaitos „Jūrų transporto apžvalga“ (30), pridėtos prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško, ištrauką. |
| --- | --- |

(99)

2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisija nurodo, kad iš turimos patirties ji gali spręsti, jog seniausi laivai dažniau registruojami kaip plaukiojantys su patogios šalies vėliava. Belgijos institucijos mano, kad šie argumentai neatitinka tikrovės ir yra nepagrįsti, ir pateikia 2002 m. ataskaitos „Jūrų transporto apžvalga“ (30), pridėtos prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško, ištrauką.

4.2.   Mokestinės priemonės, neįeinančios į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, laivų savininkams skatinti

4.2.1.   Greitesnio skolos išmokėjimo sistema

| (100) | Belgijos institucijų teigimu, greitesnio skolos išmokėjimo sistema buvo įvesta 1951 m. ir kelis kartus jau buvo iš dalies keičiama, paskutinį kartą – 1996 m. Taigi ši sistema pradėta taikyti prieš pasirašant Sutartį. Siekiant suteikti sistemai didesnį teisinį saugumą priimant 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą ji buvo perkelta į teisės aktą. |
| --- | --- |

(100)

Belgijos institucijų teigimu, greitesnio skolos išmokėjimo sistema buvo įvesta 1951 m. ir kelis kartus jau buvo iš dalies keičiama, paskutinį kartą – 1996 m. Taigi ši sistema pradėta taikyti prieš pasirašant Sutartį. Siekiant suteikti sistemai didesnį teisinį saugumą priimant 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymą ji buvo perkelta į teisės aktą.

| (101) | Belgijos institucijos Komisijai pateikė tam tikros informacijos, įrodančios, kad sistema buvo taikoma iki 1958 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo Sutartis. Iš tikrųjų Belgijos institucijos kaip priedą prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško pridėjo 1951 m. rugpjūčio 24 d. Finansų ministerijos vidaus instrukciją, nustatančią išsamias konkrečios laivų skolos išmokėjimo sistemos taikymo taisykles, ir 1967 m. sausio 13 d. Finansų ministerijos laišką laivų savininkų bendrajai profesinei sąjungai, kuriame nurodoma, kad minėta sistema dar yra taikoma. |
| --- | --- |

(101)

Belgijos institucijos Komisijai pateikė tam tikros informacijos, įrodančios, kad sistema buvo taikoma iki 1958 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo Sutartis. Iš tikrųjų Belgijos institucijos kaip priedą prie 2003 m. gegužės 7 d. laiško pridėjo 1951 m. rugpjūčio 24 d. Finansų ministerijos vidaus instrukciją, nustatančią išsamias konkrečios laivų skolos išmokėjimo sistemos taikymo taisykles, ir 1967 m. sausio 13 d. Finansų ministerijos laišką laivų savininkų bendrajai profesinei sąjungai, kuriame nurodoma, kad minėta sistema dar yra taikoma.

4.2.2.   Registracijos rinkliavos sumažinimas įrašant laivų, skirtų ne jūrų transportui, hipotekas

| (102) | Apskritai mokesčių paskatos gali būti leistinos, jeigu jos yra taikomos tik jūrų transporto veiklai. Belgijos institucijos mano, kad registracijos rinkliavos sumažinimas jūrų transportui skirtiems laivams būtų suderinamas su Bendrijos gairių 3.1 skirsniu, jei minėta priemonė būtų laikoma pagalba pagal Sutarties nuostatas. |
| --- | --- |

(102)

Apskritai mokesčių paskatos gali būti leistinos, jeigu jos yra taikomos tik jūrų transporto veiklai. Belgijos institucijos mano, kad registracijos rinkliavos sumažinimas jūrų transportui skirtiems laivams būtų suderinamas su Bendrijos gairių 3.1 skirsniu, jei minėta priemonė būtų laikoma pagalba pagal Sutarties nuostatas.

| (103) | Belgijos institucijos nurodė, kad priimti šią priemonę yra numatyta daugiausia dėl to, kad panašūs registracijos mokesčiai įrašant laivų hipotekas nėra taikomi Nyderlanduose ir Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje. Institucijų teigimu, dviejose su Belgija besiribojančiose šalyse tokio mokesčio netaikant, Belgijos laivynas patektų į nepalankią konkurencinę padėtį. |
| --- | --- |

(103)

Belgijos institucijos nurodė, kad priimti šią priemonę yra numatyta daugiausia dėl to, kad panašūs registracijos mokesčiai įrašant laivų hipotekas nėra taikomi Nyderlanduose ir Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje. Institucijų teigimu, dviejose su Belgija besiribojančiose šalyse tokio mokesčio netaikant, Belgijos laivynas patektų į nepalankią konkurencinę padėtį.

4.2.3.   Trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams taikoma sistema (31)

| (104) | Atsakydamos į 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisijos pareikštas pastabas, Belgijos institucijos, remdamosi prie Programos įstatymo projekto pridėtu aiškinamuoju memorandumu, nurodo, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema buvo įdiegta siekiant laivų techninį valdymą padaryti konkurencingesnį, taip pat, remiantis valdymo sutartimi, suburti laisvas laivų įgulas. Institucijų teigimu, šių veiklos rūšių rinka yra plati, o Belgija iki šiol užima tik nedidelę jos dalį. |
| --- | --- |

(104)

Atsakydamos į 2003 m. kovo 19 d. sprendime Komisijos pareikštas pastabas, Belgijos institucijos, remdamosi prie Programos įstatymo projekto pridėtu aiškinamuoju memorandumu, nurodo, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema buvo įdiegta siekiant laivų techninį valdymą padaryti konkurencingesnį, taip pat, remiantis valdymo sutartimi, suburti laisvas laivų įgulas. Institucijų teigimu, šių veiklos rūšių rinka yra plati, o Belgija iki šiol užima tik nedidelę jos dalį.

| (105) | Belgijos institucijų teigimu, Bendrijos gairėse yra aiškiai numatyta galimybė papildomas veiklos rūšis (pavyzdžiui, laivų valdymą) perkelti į Bendrijai nepriklausančias šalis (1.2 punkto penktoji dalis) – dėl to ir jūroje, ir sausumoje buvo prarasta dar daugiau darbo vietų. Programos įstatyme numatoma, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų turi būti įrašyta į Belgijos laivų registrą. Belgijos institucijos pažymi, kadtokia sąlyga nėra numatyta taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą jūrų transporto įmonėms skatinti. Kad galėtų naudotis šia sistema, laivų valdytojai negali vykdyti kitos veiklos, išskyrus laivų valdymą. |
| --- | --- |

(105)

Belgijos institucijų teigimu, Bendrijos gairėse yra aiškiai numatyta galimybė papildomas veiklos rūšis (pavyzdžiui, laivų valdymą) perkelti į Bendrijai nepriklausančias šalis (1.2 punkto penktoji dalis) – dėl to ir jūroje, ir sausumoje buvo prarasta dar daugiau darbo vietų. Programos įstatyme numatoma, kad ne mažiau kaip 75 % valdomų laivų turi būti įrašyta į Belgijos laivų registrą. Belgijos institucijos pažymi, kadtokia sąlyga nėra numatyta taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą jūrų transporto įmonėms skatinti. Kad galėtų naudotis šia sistema, laivų valdytojai negali vykdyti kitos veiklos, išskyrus laivų valdymą.

| (106) | Be to, Belgijos institucijos pripažįsta, kad apibrėžiant vienodo tarifo mokestį tas pats laivas gali būti nurodytas du kartus: su laivo savininku ir su laivo valdytoju susijusiuose punktuose. Kadangi laivo savininkas ir valdytojas yra atskiri juridiniai asmenys, vykdantys skirtingas veiklos rūšis, Belgijos institucijos mano, jog šiuo atveju turėtų būti apibrėžtos ir apmokestintos atskiros pajamos. Belgijos institucijų teigimu, taikyti skirtingus procentus iš tikrųjų galima remiantis nuostata, kad iš skirtingų veiklos rūšių gaunamos ir skirtingos pajamos. |
| --- | --- |

(106)

Be to, Belgijos institucijos pripažįsta, kad apibrėžiant vienodo tarifo mokestį tas pats laivas gali būti nurodytas du kartus: su laivo savininku ir su laivo valdytoju susijusiuose punktuose. Kadangi laivo savininkas ir valdytojas yra atskiri juridiniai asmenys, vykdantys skirtingas veiklos rūšis, Belgijos institucijos mano, jog šiuo atveju turėtų būti apibrėžtos ir apmokestintos atskiros pajamos. Belgijos institucijų teigimu, taikyti skirtingus procentus iš tikrųjų galima remiantis nuostata, kad iš skirtingų veiklos rūšių gaunamos ir skirtingos pajamos.

5.   PAGALBOS VERTINIMAS

5.1.   Pagalbos buvimas pagal EB sutarties nuostatas

| (107) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(107)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (108) | Taikydamos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą Belgijos institucijos tam tikroms įmonėms numato suteikti naudą iš valstybinių išteklių. Tokios subsidijos gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Dėl šių priežasčių įvairios svarstomos priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(108)

Taikydamos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą Belgijos institucijos tam tikroms įmonėms numato suteikti naudą iš valstybinių išteklių. Tokios subsidijos gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Dėl šių priežasčių įvairios svarstomos priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (109) | Greitesnio skolos išmokėjimo sistema laivams skatinti, pagal kurią skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytosios 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61–64 straipsniuose, yra konkreti – ji taikoma tik apibrėžtam turto tipui. Priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(109)

Greitesnio skolos išmokėjimo sistema laivams skatinti, pagal kurią skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytosios 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61–64 straipsniuose, yra konkreti – ji taikoma tik apibrėžtam turto tipui. Priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (110) | Atitinkamai turėtų būti išnagrinėta, ar registracijos mokestis sudarant didelio tonažo arba mažo tonažo laivų hipotekas yra pagalba. Belgijos institucijos nepateikė informacijos, įrodančios, kad Bendrijoje tokia registracijos rinkliava yra vienintelė ar kad visos kitos valstybės narės nėra įvedusios lygiaverčio laivo hipotekos registracijos mokesčio. |
| --- | --- |

(110)

Atitinkamai turėtų būti išnagrinėta, ar registracijos mokestis sudarant didelio tonažo arba mažo tonažo laivų hipotekas yra pagalba. Belgijos institucijos nepateikė informacijos, įrodančios, kad Bendrijoje tokia registracijos rinkliava yra vienintelė ar kad visos kitos valstybės narės nėra įvedusios lygiaverčio laivo hipotekos registracijos mokesčio.

| (111) | Be to, Komisija pažymi, kad ši registracijos rinkliava mokama už hipotekas, imamas nuo nekilnojamojo turto, ir kad svarstoma sistema yra susijusi ne tik su laivais – nepriklausomai nuo to, ar jie naudojami jūrų transportui, ar vidaus laivybai. Komisija pažymi, kad, laikantis hipotekų registracijos mokesčiams taikomos sistemos nuostatų, yra pagrįsta rinkti hipotekos sumai proporcingas registracijos rinkliavas, kad ir koks būtų turto, už kurį įnešama hipoteka, tipas. |
| --- | --- |

(111)

Be to, Komisija pažymi, kad ši registracijos rinkliava mokama už hipotekas, imamas nuo nekilnojamojo turto, ir kad svarstoma sistema yra susijusi ne tik su laivais – nepriklausomai nuo to, ar jie naudojami jūrų transportui, ar vidaus laivybai. Komisija pažymi, kad, laikantis hipotekų registracijos mokesčiams taikomos sistemos nuostatų, yra pagrįsta rinkti hipotekos sumai proporcingas registracijos rinkliavas, kad ir koks būtų turto, už kurį įnešama hipoteka, tipas.

| (112) | Taigi Komisija mano, kad šio mokesčio panaikinimas ar ženklus jo sumažinimas tik vienai atitinkamų veiklos sektorių daliai yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes sistema toliau taikoma kitoms veiklos rūšims, kurioms sudaromi hipotekų registrai. Be to, priemonė taikoma tik vienai turto kategorijai; kitoms turto rūšims, išskyrus laivus, toks sumažinimas negalioja. Taigi ši priemonė negali būti prilyginta bendrai priemonei. |
| --- | --- |

(112)

Taigi Komisija mano, kad šio mokesčio panaikinimas ar ženklus jo sumažinimas tik vienai atitinkamų veiklos sektorių daliai yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes sistema toliau taikoma kitoms veiklos rūšims, kurioms sudaromi hipotekų registrai. Be to, priemonė taikoma tik vienai turto kategorijai; kitoms turto rūšims, išskyrus laivus, toks sumažinimas negalioja. Taigi ši priemonė negali būti prilyginta bendrai priemonei.

| (113) | Galiausiai apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti yra konkreti, kaip ir laivų savininkams skatinti skirta sistema. Taigi ji yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(113)

Galiausiai apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti yra konkreti, kaip ir laivų savininkams skatinti skirta sistema. Taigi ji yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (114) | Be to, Komisija primena, kad valstybės pagalbos pobūdis pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį buvo išnagrinėtas 2003 m. kovo 19 d. sprendime. Belgijos institucijos komentaruose dėl minėto sprendimo, kuriuos jos perdavė, šiam vertinimui neprieštaravo. |
| --- | --- |

(114)

Be to, Komisija primena, kad valstybės pagalbos pobūdis pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį buvo išnagrinėtas 2003 m. kovo 19 d. sprendime. Belgijos institucijos komentaruose dėl minėto sprendimo, kuriuos jos perdavė, šiam vertinimui neprieštaravo.

| (115) | Apskritai Komisija mano, kad pagalba, dėl kurios pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra neteisėta, nes paskelbus 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą nebėra teisinių ar administracinių kliūčių jai įgyvendinti, net jei iš tikrųjų nauda nesuteikiama. Komisija apgailestauja, kad Belgija šias priemones įgyvendino Komisijai nedavus išankstinio pritarimo. |
| --- | --- |

(115)

Apskritai Komisija mano, kad pagalba, dėl kurios pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra neteisėta, nes paskelbus 2003 m. gegužės 7 d. karališkąjį sprendimą nebėra teisinių ar administracinių kliūčių jai įgyvendinti, net jei iš tikrųjų nauda nesuteikiama. Komisija apgailestauja, kad Belgija šias priemones įgyvendino Komisijai nedavus išankstinio pritarimo.

5.2.   Teisinis pagrindas

| (116) | Pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą bendrajai rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija 87 straipsnio 3 dalies c punktą laiko tinkamu šiam atvejui taikytinu teisiniu pagrindu. |
| --- | --- |

(116)

Pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą bendrajai rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija 87 straipsnio 3 dalies c punktą laiko tinkamu šiam atvejui taikytinu teisiniu pagrindu.

| (117) | Pagalba jūrų sektoriui skatinti pirmiausia turi būti nagrinėjama remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Šiose gairėse yra apibrėžiamos valstybės pagalbos sistemos, kurios gali būti įvestos Bendrijos jūrų transporto sektoriaus interesams remti įgyvendinant tokius bendrus tikslus:






  — | darbo vietų išlaikymas Bendrijoje (ir jūroje, ir sausumoje), |
| --- | --- | --- |

(117)

Pagalba jūrų sektoriui skatinti pirmiausia turi būti nagrinėjama remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos jūrų transportui. Šiose gairėse yra apibrėžiamos valstybės pagalbos sistemos, kurios gali būti įvestos Bendrijos jūrų transporto sektoriaus interesams remti įgyvendinant tokius bendrus tikslus:

—

darbo vietų išlaikymas Bendrijoje (ir jūroje, ir sausumoje),

| — | saugumo didinimas, |
| --- | --- |

—

saugumo didinimas,

| — | profesionalios jūrininkystės Bendrijoje saugojimas bei kompetencijos šioje srityje plėtojimas. |
| --- | --- |

—

profesionalios jūrininkystės Bendrijoje saugojimas bei kompetencijos šioje srityje plėtojimas.

| (118) | Atsižvelgiant į tai, kad oficialioje tyrimo procedūroje nagrinėjamos priemonės buvo įgyvendintos, turėtų būti remiamasi dokumentu, kuris galiojo tą dieną, kai įvairios priemonės buvo pradėtos taikyti. Taigi Komisija įvairių numatomų mokestinių priemonių suderinamumą visų nagrinėjamų priemonių atveju nagrinėjo remdamasi galiojančiomis Bendrijos gairėmis, paskelbtomis 2004 m. sausio 17 d. (32). Verta paminėti, kad naujosios gairės nedaug kuo skiriasi nuo senųjų, kalbant apie su įmonių mokesčiais susijusias pagalbos priemones (33), išskyrus nuostatas dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų traktavimo. Kai su nagrinėjamomis priemonėmis buvo susiję kiti sektoriai, o ne jūros sektorius, Komisija rėmėsi Bendrijos dokumentais, kurie šiuose sektoriuose yra taikomi valstybės pagalbai. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai, kad oficialioje tyrimo procedūroje nagrinėjamos priemonės buvo įgyvendintos, turėtų būti remiamasi dokumentu, kuris galiojo tą dieną, kai įvairios priemonės buvo pradėtos taikyti. Taigi Komisija įvairių numatomų mokestinių priemonių suderinamumą visų nagrinėjamų priemonių atveju nagrinėjo remdamasi galiojančiomis Bendrijos gairėmis, paskelbtomis 2004 m. sausio 17 d. (32). Verta paminėti, kad naujosios gairės nedaug kuo skiriasi nuo senųjų, kalbant apie su įmonių mokesčiais susijusias pagalbos priemones (33), išskyrus nuostatas dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų traktavimo. Kai su nagrinėjamomis priemonėmis buvo susiję kiti sektoriai, o ne jūros sektorius, Komisija rėmėsi Bendrijos dokumentais, kurie šiuose sektoriuose yra taikomi valstybės pagalbai.

5.3.   Priemonių, taikomų pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, analizė

| (119) | Pirmiausia Komisija teigiamai vertina įvairių suinteresuotų šalių pareikštas pastabas dėl būtinybės į oficialią tyrimo procedūrą įtraukti mokestinių priemonių taikymo dugno valymo darbų sektoriui klausimą. Komisija primena, kad šis Programos įstatymo klausimas negali būti nagrinėjamas šiame sprendime, nes sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą su juo nebuvo susijęs. Pažymėtina, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija iš tikrųjų atkreipė dėmesį į tai, jog Programos įstatyme numatytų sąlygų užtenka, kad įvedus mokesčių lengvatas nauda nebūtų suteikta jokiai su vilkimu susijusiai veiklai, kuri nėra jūrų transporto veikla. Įvairios suinteresuotos šalys dėl šio vertinimo išreiškė abejonę, nors 2003 m. kovo 19 d. sprendime pastabų šiuo Programos įstatymo klausimu nebuvo prašoma pateikti. Komisija siūlo šį klausimą apsvarstyti kitame sprendime, atlikus išsamesnį Programos įstatymo poveikio vilkimo sektoriui Belgijoje tyrimą. |
| --- | --- |

(119)

Pirmiausia Komisija teigiamai vertina įvairių suinteresuotų šalių pareikštas pastabas dėl būtinybės į oficialią tyrimo procedūrą įtraukti mokestinių priemonių taikymo dugno valymo darbų sektoriui klausimą. Komisija primena, kad šis Programos įstatymo klausimas negali būti nagrinėjamas šiame sprendime, nes sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą su juo nebuvo susijęs. Pažymėtina, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija iš tikrųjų atkreipė dėmesį į tai, jog Programos įstatyme numatytų sąlygų užtenka, kad įvedus mokesčių lengvatas nauda nebūtų suteikta jokiai su vilkimu susijusiai veiklai, kuri nėra jūrų transporto veikla. Įvairios suinteresuotos šalys dėl šio vertinimo išreiškė abejonę, nors 2003 m. kovo 19 d. sprendime pastabų šiuo Programos įstatymo klausimu nebuvo prašoma pateikti. Komisija siūlo šį klausimą apsvarstyti kitame sprendime, atlikus išsamesnį Programos įstatymo poveikio vilkimo sektoriui Belgijoje tyrimą.

| (120) | Remdamasi įvairių suinteresuotų šalių perduotomis pastabomis ir Belgijos institucijų pateiktais komentarais, Komisija paeiliui nagrinėja septynis punktus, dėl kurių 2003 m. kovo 19 d. ji pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(120)

Remdamasi įvairių suinteresuotų šalių perduotomis pastabomis ir Belgijos institucijų pateiktais komentarais, Komisija paeiliui nagrinėja septynis punktus, dėl kurių 2003 m. kovo 19 d. ji pradėjo oficialią tyrimo procedūrą.

5.3.1.   Procentas, nustatytas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000

| (121) | Pirmiausia Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos įsipareigojo netaikyti 0,05 euro procento, kol Komisija, pasibaigus oficialiai tyrimo procedūrai, nepriims sprendimo dėl šios priemonės suderinamumo su bendrąja rinka. Taigi ši priemonė nebuvo įgyvendinta. |
| --- | --- |

(121)

Pirmiausia Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos įsipareigojo netaikyti 0,05 euro procento, kol Komisija, pasibaigus oficialiai tyrimo procedūrai, nepriims sprendimo dėl šios priemonės suderinamumo su bendrąja rinka. Taigi ši priemonė nebuvo įgyvendinta.

| (122) | Be to, Komisija pažymi, kad pagal visas kitas anksčiau jos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas atskiras labai didelio pajėgumo laivų traktavimas nebuvo numatytas ir kad Bendrijos gairėse paliekama teisė įvertinti priimtiną procentų, taikomų pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, lygį. Be to, Komisija iš ankstesnės patirties, kuri taikant šias sistemas nėra labai didelė, negali nustatyti, ar procentai buvo pakankamai patrauklūs, kad laivų savininkai būtų skatinami su ne Bendrijos šalies vėliava plaukiojančius didelio tonažo laivus, kuriems taikomas 0,05 euro procentas, perregistruoti kaip su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus. |
| --- | --- |

(122)

Be to, Komisija pažymi, kad pagal visas kitas anksčiau jos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas atskiras labai didelio pajėgumo laivų traktavimas nebuvo numatytas ir kad Bendrijos gairėse paliekama teisė įvertinti priimtiną procentų, taikomų pagal apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą, lygį. Be to, Komisija iš ankstesnės patirties, kuri taikant šias sistemas nėra labai didelė, negali nustatyti, ar procentai buvo pakankamai patrauklūs, kad laivų savininkai būtų skatinami su ne Bendrijos šalies vėliava plaukiojančius didelio tonažo laivus, kuriems taikomas 0,05 euro procentas, perregistruoti kaip su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus.

| (123) | Komisija Belgijos institucijų planą konkretų 0,05 euro procentą, nustatytą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikyti ir laivams, kurie jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava palukiojantys laivai, laiko nesuderinamu su bendrąja rinka. Svarbiausias gairių tikslas yra stiprinti Bendrijos laivyną ir pirmiausia kurti darbo vietas Bendrijoje bei užtikrinti, kad laivams būtų taikomos Bendrijos saugumo taisyklės. Šis tikslas neabejotinai yra įgyvendintas, jei laivas jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava plaukiojantis laivas. |
| --- | --- |

(123)

Komisija Belgijos institucijų planą konkretų 0,05 euro procentą, nustatytą laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikyti ir laivams, kurie jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava palukiojantys laivai, laiko nesuderinamu su bendrąja rinka. Svarbiausias gairių tikslas yra stiprinti Bendrijos laivyną ir pirmiausia kurti darbo vietas Bendrijoje bei užtikrinti, kad laivams būtų taikomos Bendrijos saugumo taisyklės. Šis tikslas neabejotinai yra įgyvendintas, jei laivas jau yra su vienos iš valstybių narių vėliava plaukiojantis laivas.

| (124) | Be to, neturėtų būti leidžiama su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus perregistruojant kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus jų savininkams taikyti 0,05 euro procento, laikinai naudojant juos kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančios šalies vėliava. Todėl siekiant užtikrinti, kad įvedus 0,05 euro procentą su vienos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai nebūtų perregistruojami kaip su kitos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai, Komisija mano, jog reikia laivams, įregistruotiems Bendrijai nepriklausančių šalių registruose, nustatyti ne trumpesnį kaip 5 metų laikotarpį, per kurį su Belgijos vėliava plaukiojantis perregistruojamas laivas anksčiau turės būti registruotas kaip plaukiojantis ne su Bendrijos šalies vėliava. Tokia sąlyga leis iš tikrųjų pasiekti Bendrijos gairėse nurodytą tikslą – Bendrijos laivų savininkų kontroliuojamus ir kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančių šalių vėliava įregistruotus laivus perregistruoti į Bendrijos laivų registrą, kartu neleidžiant daryti poveikio Bendrijos šalių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(124)

Be to, neturėtų būti leidžiama su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus perregistruojant kaip su Belgijos vėliava plaukiojančius laivus jų savininkams taikyti 0,05 euro procento, laikinai naudojant juos kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančios šalies vėliava. Todėl siekiant užtikrinti, kad įvedus 0,05 euro procentą su vienos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai nebūtų perregistruojami kaip su kitos Bendrijos šalies vėliava plaukiojantys laivai, Komisija mano, jog reikia laivams, įregistruotiems Bendrijai nepriklausančių šalių registruose, nustatyti ne trumpesnį kaip 5 metų laikotarpį, per kurį su Belgijos vėliava plaukiojantis perregistruojamas laivas anksčiau turės būti registruotas kaip plaukiojantis ne su Bendrijos šalies vėliava. Tokia sąlyga leis iš tikrųjų pasiekti Bendrijos gairėse nurodytą tikslą – Bendrijos laivų savininkų kontroliuojamus ir kaip plaukiojančius su Bendrijai nepriklausančių šalių vėliava įregistruotus laivus perregistruoti į Bendrijos laivų registrą, kartu neleidžiant daryti poveikio Bendrijos šalių tarpusavio prekybai.

| (125) | Taigi Komisija mano, kad 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, kaip yra numatyta 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalyje, yra suderinamas su bendrąja rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip 5 paskutinius metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava. Jei šios sąlygos neįgyvendintos, Komisija priemonę laiko nesuderinama su bendrąja rinka. Iš tikrųjų, jei tokios garantijos nebus užtikrintos, kils nemažas pavojus, kad vykdant tarpusavio prekybą pirmiau nurodytas 0,05 euro procentas iškraipys konkurenciją tarp Bendrijos šalių. |
| --- | --- |

(125)

Taigi Komisija mano, kad 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, kaip yra numatyta 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalyje, yra suderinamas su bendrąja rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip 5 paskutinius metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava. Jei šios sąlygos neįgyvendintos, Komisija priemonę laiko nesuderinama su bendrąja rinka. Iš tikrųjų, jei tokios garantijos nebus užtikrintos, kils nemažas pavojus, kad vykdant tarpusavio prekybą pirmiau nurodytas 0,05 euro procentas iškraipys konkurenciją tarp Bendrijos šalių.

5.3.2.   Pelno, gauto iš tam tikrų veiklos rūšių, apmokestinimas taikant vienodo tarifo mokesčių sistemą

| (126) | Pirmiausia Komisija pažymi, kad veiklos rūšys, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra nurodytos Belgijos institucijų 2002 m. gruodžio 5 d. atsakyme Komisijai pateiktame sąraše. Kaip Belgijos institucijos nurodė 2003 m. gegužės 7 d. laiške, sudarydama orientacinį veiklos rūšių sąrašą Belgija rėmėsi EBPO pajamų ir turto mokesčių konvencijos modeliu ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje įdiegtomis sistemomis, vadinamomis apmokestinimo pagal tonažą sistemomis. |
| --- | --- |

(126)

Pirmiausia Komisija pažymi, kad veiklos rūšys, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra nurodytos Belgijos institucijų 2002 m. gruodžio 5 d. atsakyme Komisijai pateiktame sąraše. Kaip Belgijos institucijos nurodė 2003 m. gegužės 7 d. laiške, sudarydama orientacinį veiklos rūšių sąrašą Belgija rėmėsi EBPO pajamų ir turto mokesčių konvencijos modeliu ir Nyderlanduose bei Jungtinėje Karalystėje įdiegtomis sistemomis, vadinamomis apmokestinimo pagal tonažą sistemomis.

| (127) | Komisija pažymi, kad į veiklos rūšių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, sąrašą yra įtrauktos ir veiklos rūšys, iš kurių gaunamos pajamos – jų atžvilgiu veiklos leistinumo ar neleistinumo klausimas yra visiškai tinkamas, ir veiklos rūšys, kurias įgyvendindami laivų savininkai patiria tik išlaidas – jų atžvilgiu toks klausimas nėra tinkamas. Pastarosios veiklos rūšys iš tikrųjų yra glaudžiai susijusios su jūrų transporto veikla, taigi pagal sistemą jas įgyvendinant patiriamos išlaidos turėtų būti įtrauktos į apskaitą, naudojamą apskaičiuojant pelną, kuriam taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, kad tokios išlaidos prireikus nebūtų išskaičiuotos iš galimų neleistinų veiklos rūšių pelno. |
| --- | --- |

(127)

Komisija pažymi, kad į veiklos rūšių, dėl kurių buvo pradėta procedūra, sąrašą yra įtrauktos ir veiklos rūšys, iš kurių gaunamos pajamos – jų atžvilgiu veiklos leistinumo ar neleistinumo klausimas yra visiškai tinkamas, ir veiklos rūšys, kurias įgyvendindami laivų savininkai patiria tik išlaidas – jų atžvilgiu toks klausimas nėra tinkamas. Pastarosios veiklos rūšys iš tikrųjų yra glaudžiai susijusios su jūrų transporto veikla, taigi pagal sistemą jas įgyvendinant patiriamos išlaidos turėtų būti įtrauktos į apskaitą, naudojamą apskaičiuojant pelną, kuriam taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema, kad tokios išlaidos prireikus nebūtų išskaičiuotos iš galimų neleistinų veiklos rūšių pelno.

5.3.2.1.   Papildomos ir laikinos veiklos rūšys

| (128) | Dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, „kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla“, Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos nepateikė argumentų, įrodančių jų būtinumą ar glaudų ryšį su jūrų transporto veikla. Jos taip pat nenurodė, kiek ir kokiomis sąlygomis kai kurioms savo pobūdžiu neleistinoms veiklos rūšims gali būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. |
| --- | --- |

(128)

Dėl papildomų ir laikinų veiklos rūšių, „kurias bendrovė vykdo siekdama visiškai panaudoti personalą ir pagrindinei bendovės veiklai skirtą turtą, jei šių veiklos rūšių apimtis nedidelė, palyginti su pagrindine veikla“, Komisija pažymi, kad Belgijos institucijos nepateikė argumentų, įrodančių jų būtinumą ar glaudų ryšį su jūrų transporto veikla. Jos taip pat nenurodė, kiek ir kokiomis sąlygomis kai kurioms savo pobūdžiu neleistinoms veiklos rūšims gali būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema.

| (129) | Taigi Komisija mano, kad veiklos rūšys, kurios nepriskiriamos vienai iš leistinų veiklos rūšių kategorijų, yra neleistinos. Komisija primena, kad ir toliau laikosi nuoseklaus, naujausiuose sprendimuose išdėstyto požiūrio dėl neleistinų veiklos rūšių, siekdama išvengti bet kokių pažeidimų taikant jūrų transportui skatinti skirtas sistemas. |
| --- | --- |

(129)

Taigi Komisija mano, kad veiklos rūšys, kurios nepriskiriamos vienai iš leistinų veiklos rūšių kategorijų, yra neleistinos. Komisija primena, kad ir toliau laikosi nuoseklaus, naujausiuose sprendimuose išdėstyto požiūrio dėl neleistinų veiklos rūšių, siekdama išvengti bet kokių pažeidimų taikant jūrų transportui skatinti skirtas sistemas.

| (130) | Galiausiai Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, nesant aiškių papildomų ir laikinų veiklos rūšių vertinimo ribų ir taisyklių, gali būti sudaryta galimybė nukrypti nuo pirminio sistemos tikslo. |
| --- | --- |

(130)

Galiausiai Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, nesant aiškių papildomų ir laikinų veiklos rūšių vertinimo ribų ir taisyklių, gali būti sudaryta galimybė nukrypti nuo pirminio sistemos tikslo.

| (131) | Dėl visų pirmiau išvardytų priežasčių Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas šioms veiklos rūšims yra nesuderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(131)

Dėl visų pirmiau išvardytų priežasčių Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas šioms veiklos rūšims yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

5.3.2.2.   Prekių ir paslaugų, kurios nėra skirtos vartoti laive, pardavimas

| (132) | Šiame sprendime turėtų būti išnagrinėta, ar prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas arba tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas gali būti laikomi leistinomis veiklos rūšimis. |
| --- | --- |

(132)

Šiame sprendime turėtų būti išnagrinėta, ar prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive (prabangos prekės), pardavimas arba tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimas gali būti laikomi leistinomis veiklos rūšimis.

| (133) | Kad Bendrijoje būtų išlaikyta nešališka konkurencinė aplinka, Komisija, laikydamasi Bendrijos gairėse nurodytų tikslų, savo ankstesniuose sprendimuose laikėsi nuoseklios politikos – netaikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų prekių, kurios nėra tiesiogiai susijusios su keleivių vežimu jūra, pardavimui ar panašių paslaugų teikimui. Ji nusprendė, kad prabangos prekių pardavimas ir lažybos, stalo žaidimai bei kazino tinkamuose laivuose negali būti neatsiejamai susiję su keleivių vežimu jūra, taigi šios veiklos rūšys negali būti leistinos. Laikantis tokios pozicijos, šios veiklos rūšys nebuvo įtrauktos ir į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą Airijoje (34), Suomijoje (35) bei Prancūzijoje (36). |
| --- | --- |

(133)

Kad Bendrijoje būtų išlaikyta nešališka konkurencinė aplinka, Komisija, laikydamasi Bendrijos gairėse nurodytų tikslų, savo ankstesniuose sprendimuose laikėsi nuoseklios politikos – netaikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų prekių, kurios nėra tiesiogiai susijusios su keleivių vežimu jūra, pardavimui ar panašių paslaugų teikimui. Ji nusprendė, kad prabangos prekių pardavimas ir lažybos, stalo žaidimai bei kazino tinkamuose laivuose negali būti neatsiejamai susiję su keleivių vežimu jūra, taigi šios veiklos rūšys negali būti leistinos. Laikantis tokios pozicijos, šios veiklos rūšys nebuvo įtrauktos ir į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą Airijoje (34), Suomijoje (35) bei Prancūzijoje (36).

| (134) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijos institucijos negali remtis kurios nors valstybės narės apmokestinimo sistemos įgyvendinimo dokumentais, jei apie minėtus dokumentus Komisijai nebuvo pranešta ir jie nebuvo nurodyti Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama svarstoma sistema. Kitaip tariant, valstybė narė negalėtų remtis neteisėtos pagalbos, tariamos ar tikros, buvimu kitoje valstybėje narėje, kad pagrįstų analogiškos pagalbos jos pačios teritorijoje suderinamumą. |
| --- | --- |

(134)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Belgijos institucijos negali remtis kurios nors valstybės narės apmokestinimo sistemos įgyvendinimo dokumentais, jei apie minėtus dokumentus Komisijai nebuvo pranešta ir jie nebuvo nurodyti Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama svarstoma sistema. Kitaip tariant, valstybė narė negalėtų remtis neteisėtos pagalbos, tariamos ar tikros, buvimu kitoje valstybėje narėje, kad pagrįstų analogiškos pagalbos jos pačios teritorijoje suderinamumą.

| (135) | Remdamasi šiais argumentais, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive, pardavimui ir tokių paslaugų teikimui nėra suderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(135)

Remdamasi šiais argumentais, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas prekių, kurios nėra skirtos vartoti laive, pardavimui ir tokių paslaugų teikimui nėra suderinamas su bendrąja rinka.

5.3.2.3.   Reklama ir rinkotyrą

| (136) | Reklamos ir rinkotyros veikla turėtų būti išskirta pagal tai, ar laivo savininkas ją įgyvendindamas patiria išlaidų (trečiojo asmens teikiamos paslaugos), ar ji yra pajamų šaltinis (laivo savininko teikiamos paslaugos). |
| --- | --- |

(136)

Reklamos ir rinkotyros veikla turėtų būti išskirta pagal tai, ar laivo savininkas ją įgyvendindamas patiria išlaidų (trečiojo asmens teikiamos paslaugos), ar ji yra pajamų šaltinis (laivo savininko teikiamos paslaugos).

| (137) | Jeigu įgyvendinant reklamos ir rinkotyros veiklą yra patiriamos su jūrų transportu susijusios išlaidos (reklamos ir rinkotyros išlaidos jūrų bendrovės veiklai skatinti), šioms veiklos rūšims turi būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Iš tikrųjų šiuo atveju reklamos ir rinkotyros veikla yra leistina, nes jūrų bendrovė iš jos negauna pajamų. |
| --- | --- |

(137)

Jeigu įgyvendinant reklamos ir rinkotyros veiklą yra patiriamos su jūrų transportu susijusios išlaidos (reklamos ir rinkotyros išlaidos jūrų bendrovės veiklai skatinti), šioms veiklos rūšims turi būti taikoma apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema. Iš tikrųjų šiuo atveju reklamos ir rinkotyros veikla yra leistina, nes jūrų bendrovė iš jos negauna pajamų.

| (138) | Jei jūrų bendrovė iš reklamos ir rinkotyros veiklos gauna pajamų, turėtų būti išnagrinėta, ar tos pajamos yra tiesiogiai susijusios su jūrų transporto veikla. Komisija mano, kad, pavyzdžiui, atsižvelgiant į Bendrijos gaires, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas galima taikyti tik tiesiogiai su jūrų transportu susijusioms veiklos rūšims ir kad „niekuo su jūrų transportu nesusijusioms veiklos rūšims“ jų taikyti negalima. Reklaminės vietos keleiviniuose laivuose pardavimas yra įprasta įmonės, užsiimančios keleivių vežimu jūra, veikla. Tokiu atveju šios veiklos įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą gali būti laikomas suderinamu su bendrąja rinka. Tačiau jei reklamos ir marketingo veikla yra papildoma jūrų bendrovės veikla, netiesiogiai susijusi su jos teikiamomis jūrų transporto paslaugomis, Komisija mano, kad ji negali būti laikoma leistina. |
| --- | --- |

(138)

Jei jūrų bendrovė iš reklamos ir rinkotyros veiklos gauna pajamų, turėtų būti išnagrinėta, ar tos pajamos yra tiesiogiai susijusios su jūrų transporto veikla. Komisija mano, kad, pavyzdžiui, atsižvelgiant į Bendrijos gaires, apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas galima taikyti tik tiesiogiai su jūrų transportu susijusioms veiklos rūšims ir kad „niekuo su jūrų transportu nesusijusioms veiklos rūšims“ jų taikyti negalima. Reklaminės vietos keleiviniuose laivuose pardavimas yra įprasta įmonės, užsiimančios keleivių vežimu jūra, veikla. Tokiu atveju šios veiklos įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą gali būti laikomas suderinamu su bendrąja rinka. Tačiau jei reklamos ir marketingo veikla yra papildoma jūrų bendrovės veikla, netiesiogiai susijusi su jos teikiamomis jūrų transporto paslaugomis, Komisija mano, kad ji negali būti laikoma leistina.

5.3.2.4.   Trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamos

| (139) | Finansinis trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų valdymas jūrų transporto bendrovėje yra vykdomas taip pat, kaip ir visose komercinėse įmonėse. Be to, šios pajamos gali turėti didelę reikšmę jūrų bendrovėms, kurių veikla yra labai priklausoma nuo metų laikų. |
| --- | --- |

(139)

Finansinis trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų valdymas jūrų transporto bendrovėje yra vykdomas taip pat, kaip ir visose komercinėse įmonėse. Be to, šios pajamos gali turėti didelę reikšmę jūrų bendrovėms, kurių veikla yra labai priklausoma nuo metų laikų.

| (140) | Einamųjų lėšų skyrimas trumpalaikėms piniginėms investicijoms yra įprastinė veikla, tiesiogiai susijusi su pagrindine jūrų bendrovės veikla. Taigi Komisija mano, kad šios pajamos yra leistinos, jei sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, susijusiomis su leistinų veiklos rūšių įgyvendinimu. Jei finansinės pajamos yra gaunamos iš jūrų bendrovės išskirtinių lėšų arba yra susijusios su ilgalaikėmis investicijomis ar sutampa su iš neleistinų veiklos rūšių gautomis lėšomis, Komisija mano, kad tokiu atveju apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema joms negali būti taikoma. |
| --- | --- |

(140)

Einamųjų lėšų skyrimas trumpalaikėms piniginėms investicijoms yra įprastinė veikla, tiesiogiai susijusi su pagrindine jūrų bendrovės veikla. Taigi Komisija mano, kad šios pajamos yra leistinos, jei sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, susijusiomis su leistinų veiklos rūšių įgyvendinimu. Jei finansinės pajamos yra gaunamos iš jūrų bendrovės išskirtinių lėšų arba yra susijusios su ilgalaikėmis investicijomis ar sutampa su iš neleistinų veiklos rūšių gautomis lėšomis, Komisija mano, kad tokiu atveju apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema joms negali būti taikoma.

| (141) | Taigi Komisija trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų įtraukimą laiko suderinamu su bendrąją rinka, jei šios pajamos sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, gautomis įgyvendinant leistinas veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(141)

Taigi Komisija trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų įtraukimą laiko suderinamu su bendrąją rinka, jei šios pajamos sutampa su jūrų bendrovės įprastinių einamųjų lėšų finansinėmis pajamomis, gautomis įgyvendinant leistinas veiklos rūšis.

5.3.2.5.   Laivybos bendrovių agentų veikla nuosavų laivų vardu

| (142) | Laivybos bendrovių agentų veikla yra susijusi su krovinių paieška uostuose laivo savininko vardu ir to savininko interesų gynimu. Laivybos bendrovių agentų veikla savo vardu yra susijusi su papildomų krovinių paieška uostuose siekiant nuosavus laivus užpildyti kroviniais. |
| --- | --- |

(142)

Laivybos bendrovių agentų veikla yra susijusi su krovinių paieška uostuose laivo savininko vardu ir to savininko interesų gynimu. Laivybos bendrovių agentų veikla savo vardu yra susijusi su papildomų krovinių paieška uostuose siekiant nuosavus laivus užpildyti kroviniais.

| (143) | Belgijos institucijos nurodė, kad rėmėsi Nyderlandų įstatymo, įvedančio apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (37), aiškinamuoju memorandumu. Komisija primena, kad ji, siekdama įrodyti šios veiklos leistinumą, negalės atsižvelgti į šį argumentą. |
| --- | --- |

(143)

Belgijos institucijos nurodė, kad rėmėsi Nyderlandų įstatymo, įvedančio apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemą (37), aiškinamuoju memorandumu. Komisija primena, kad ji, siekdama įrodyti šios veiklos leistinumą, negalės atsižvelgti į šį argumentą.

| (144) | Vis dėlto Komisija pažymi, kad jūrų bendrovė pajamų iš šios veiklos negauna, nes tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio savo laivus pakrauti kuo didesniu kiekiu krovinių, veikla. Iš tikrųjų ši veikla neturi apyvartą skatinančios pridėtinės vertės, kuri darytų poveikį turimiems laivo savininko klientams, ir iš jos negali būti gautas konkretus pelnas, siekiant užpildyti kroviniais laivą suradus naujus klientus. Tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio gauti pelną iš turimo turto, veikla. |
| --- | --- |

(144)

Vis dėlto Komisija pažymi, kad jūrų bendrovė pajamų iš šios veiklos negauna, nes tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio savo laivus pakrauti kuo didesniu kiekiu krovinių, veikla. Iš tikrųjų ši veikla neturi apyvartą skatinančios pridėtinės vertės, kuri darytų poveikį turimiems laivo savininko klientams, ir iš jos negali būti gautas konkretus pelnas, siekiant užpildyti kroviniais laivą suradus naujus klientus. Tai yra įprastinė laivo savininko, siekiančio gauti pelną iš turimo turto, veikla.

| (145) | Dėl pirmiau išvardytų priežasčių Komisija laivybos bendrovių agentų veiklos savo vardu įtraukimą į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laiko suderinamu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(145)

Dėl pirmiau išvardytų priežasčių Komisija laivybos bendrovių agentų veiklos savo vardu įtraukimą į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laiko suderinamu su bendrąja rinka.

5.3.2.6.   Eksploatuojamo turto perleidimas

| (146) | Eksploatuojamo turto, pavyzdžiui, ekspoatavimo įrenginių, savo vardu naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimas gali būti laikomas tiesiogiai su jūrų transportu susijusia veikla, remiantis tuo pačiu principu, pagal kurį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema paprastai yra taikoma laivų pelnui, jei tas pelnas au prorata temporis praėjusiam laikotarpiui buvo įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą. |
| --- | --- |

(146)

Eksploatuojamo turto, pavyzdžiui, ekspoatavimo įrenginių, savo vardu naudojamų eksploatuojamiems laivams pakrauti ir iškrauti, perleidimas gali būti laikomas tiesiogiai su jūrų transportu susijusia veikla, remiantis tuo pačiu principu, pagal kurį apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema paprastai yra taikoma laivų pelnui, jei tas pelnas au prorata temporis praėjusiam laikotarpiui buvo įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.

| (147) | Tačiau ši nuostata netaikoma pelnui, gautam iš įstaigų nekilnojamojo turto, kuris pagal pobūdį nepriskiriamas jūrų transportui. Iš tikrųjų tokį turtą gali naudoti įmonės, priklausančios bet kuriam kitam įmonių tipui. Jei perleidžiamas pagal pobūdį jūrų transporto veiklai nepriskiriamas turtas, pelnas, gautas pardavus tokį turtą, negalės būti įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą. |
| --- | --- |

(147)

Tačiau ši nuostata netaikoma pelnui, gautam iš įstaigų nekilnojamojo turto, kuris pagal pobūdį nepriskiriamas jūrų transportui. Iš tikrųjų tokį turtą gali naudoti įmonės, priklausančios bet kuriam kitam įmonių tipui. Jei perleidžiamas pagal pobūdį jūrų transporto veiklai nepriskiriamas turtas, pelnas, gautas pardavus tokį turtą, negalės būti įtrauktas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą.

| (148) | Taigi pelno, kuris yra susijęs tik su turtu, pagal pobūdį priskiriamu jūrų transporto veiklai, įtraukimas yra suderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(148)

Taigi pelno, kuris yra susijęs tik su turtu, pagal pobūdį priskiriamu jūrų transporto veiklai, įtraukimas yra suderinamas su bendrąja rinka.

5.3.2.7.   Išvados dėl įvairių išnagrinėtų veiklos rūšių leistinumo

| (149) | Apibendrindama Komisija teigia, kad nesuderinamas su bendrąja rinka yra apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas tokioms veiklos rūšims:






  — | papildomoms ir laikinoms veiklos rūšims, |
| --- | --- | --- |

(149)

Apibendrindama Komisija teigia, kad nesuderinamas su bendrąja rinka yra apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas tokioms veiklos rūšims:

—

papildomoms ir laikinoms veiklos rūšims,

| — | prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimui ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimui, |
| --- | --- |

—

prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimui ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimui,

| — | investicinėms pajamoms, jei jos nesutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis, |
| --- | --- |

—

investicinėms pajamoms, jei jos nesutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis,

| — | reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu, |
| --- | --- |

—

reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,

| — | laivybos bendrovių agentų veiklai trečiųjų asmenų laivų vardu, |
| --- | --- |

—

laivybos bendrovių agentų veiklai trečiųjų asmenų laivų vardu,

| — | eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui. |
| --- | --- |

—

eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui.

| (150) | Tačiau Komisija suderinamu su bendrąja rinka laiko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymą tokioms veiklos rūšims:






  — | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamoms, jei jos sutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis, |
| --- | --- | --- |

(150)

Tačiau Komisija suderinamu su bendrąja rinka laiko apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymą tokioms veiklos rūšims:

—

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamoms, jei jos sutampa su iš įmonės einamųjų lėšų gautomis pajamomis,

| — | reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu, |
| --- | --- |

—

reklamai ir rinkotyrai, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,

| — | laivybos bendrovių agentų veiklai nuosavų laivų vardu, |
| --- | --- |

—

laivybos bendrovių agentų veiklai nuosavų laivų vardu,

| — | eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui. |
| --- | --- |

—

eksploatuojamo turto perleidimui, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui.

5.3.3.   Kitų padalinių nuostolių išskaičiavimas iš vienodo tarifo mokesčio

| (151) | Komisija primena, kad ankstesniuose sprendimuose ji pabrėžė būtinybę įgyvendinti prieš pažeidimus nukreiptas priemones (dar vadinamas „ring-fencing“), kuriomis siekiama užtikrinti, kad pirmiausia jūrų transportui numatytos priemonės nebūtų taikomos neleistinoms veiklos rūšims. Tokios ribojančios priemonės yra itin svarbios siekiant išlaikyti Bendrijos jūrų transporto pramonę apsaugančių priemonių patikimumą ir pateikiant tų priemonių pagrindimą pagal Bendrijos teisę, jei jos taikomos veiklos rūšims, kuriose nėra tokio tarptautinio konkurencinio spaudimo kaip jūrų transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

(151)

Komisija primena, kad ankstesniuose sprendimuose ji pabrėžė būtinybę įgyvendinti prieš pažeidimus nukreiptas priemones (dar vadinamas „ring-fencing“), kuriomis siekiama užtikrinti, kad pirmiausia jūrų transportui numatytos priemonės nebūtų taikomos neleistinoms veiklos rūšims. Tokios ribojančios priemonės yra itin svarbios siekiant išlaikyti Bendrijos jūrų transporto pramonę apsaugančių priemonių patikimumą ir pateikiant tų priemonių pagrindimą pagal Bendrijos teisę, jei jos taikomos veiklos rūšims, kuriose nėra tokio tarptautinio konkurencinio spaudimo kaip jūrų transporto sektoriuje.

| (152) | Todėl Komisija mano, jog yra itin svarbu išlaikyti tinkamai atskirtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitą, kad šias veiklos rūšis būtų galima atitinkamai apmokestinti. Šis principas buvo išbandytas įgyvendinant kitas Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas. |
| --- | --- |

(152)

Todėl Komisija mano, jog yra itin svarbu išlaikyti tinkamai atskirtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitą, kad šias veiklos rūšis būtų galima atitinkamai apmokestinti. Šis principas buvo išbandytas įgyvendinant kitas Komisijos patvirtintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas.

| (153) | Belgijos institucijos neįrodė, kad apskaičiuojant apmokestinamą pelną yra būtina ir jūros sektoriuje, ir kituose atitinkamuose sektoriuose jūrų bendrovių padalinių neišskirti. |
| --- | --- |

(153)

Belgijos institucijos neįrodė, kad apskaičiuojant apmokestinamą pelną yra būtina ir jūros sektoriuje, ir kituose atitinkamuose sektoriuose jūrų bendrovių padalinių neišskirti.

| (154) | Be to, Komisijai yra neaiškus Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos išsakytas argumentas, kad leistinos ir neleistinos veiklos neatskyrusios įmonės bus diskriminuojamos (38). Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. rugsėjo 5 d. laiške įsipareigojo užtikrinti, kad tuo pačiu metu leistiną ir neleistiną veiklą įgyvendinančios įmonės tvarkytų atskirą apskaitą. Tokį įsipareigojimą Komisija vertina kaip garantą, kad bus laikomasi leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimo principo. Taigi Karališkosios sąjungos nurodytas atvejis yra neįmanomas. |
| --- | --- |

(154)

Be to, Komisijai yra neaiškus Belgijos karališkosios laivų savininkų sąjungos išsakytas argumentas, kad leistinos ir neleistinos veiklos neatskyrusios įmonės bus diskriminuojamos (38). Iš tikrųjų Belgijos institucijos 2002 m. rugsėjo 5 d. laiške įsipareigojo užtikrinti, kad tuo pačiu metu leistiną ir neleistiną veiklą įgyvendinančios įmonės tvarkytų atskirą apskaitą. Tokį įsipareigojimą Komisija vertina kaip garantą, kad bus laikomasi leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimo principo. Taigi Karališkosios sąjungos nurodytas atvejis yra neįmanomas.

| (155) | Atkreipdama dėmesį, kad yra būtina išlaikyti griežtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimą, Komisija Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalyje numatytas nuostatas, leidžiančias iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą, išskaičiuoti galimus kitų įprastai apmokestinamų padalinių nuostolius, laiko nesuderinamomis su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(155)

Atkreipdama dėmesį, kad yra būtina išlaikyti griežtą leistinų ir neleistinų veiklos rūšių apskaitos atskyrimą, Komisija Programos įstatymo 120 straipsnio 2 dalyje numatytas nuostatas, leidžiančias iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą, išskaičiuoti galimus kitų įprastai apmokestinamų padalinių nuostolius, laiko nesuderinamomis su bendrąja rinka.

5.3.4.   Mokesčių nuolaidos ne senesniems kaip 10 metų laivams

| (156) | Komisija primena, kad Belgijos institucijos, siekdamos skatinti saugesnį ir ekologiškesnį laivyną, nori remti naujus laivus. Tačiau ji pažymi, kad taikant visas kitas Komisijos patvirtintas ir kitų valstybių narių įgyvendintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas konkrečių procentų, nustatytų atsižvelgiant į atitinkamo laivo metus, nėra numatyta taikyti. |
| --- | --- |

(156)

Komisija primena, kad Belgijos institucijos, siekdamos skatinti saugesnį ir ekologiškesnį laivyną, nori remti naujus laivus. Tačiau ji pažymi, kad taikant visas kitas Komisijos patvirtintas ir kitų valstybių narių įgyvendintas apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistemas konkrečių procentų, nustatytų atsižvelgiant į atitinkamo laivo metus, nėra numatyta taikyti.

| (157) | Be to, Komisija pažymi, kad apmokestinimo lygį, taikant Belgijos numatytus nominalius procentus, galima palyginti su kitomis anksčiau Komisijos kitose valstybėse narėse patvirtintomis sistemomis, tačiau apmokestinimo lygio negalima palyginti, kalbant apie galimybę naujausiems laivams taikyti 25 % ar 50 % mokesčių nuolaidas. Jeigu tokios nuolaidos būtų įvestos, Belgijoje nustatytas apmokestinimo lygis būtų labai patrauklus, palyginti su kitose valstybėse narėse jau įgyvendintomis sistemomis. |
| --- | --- |

(157)

Be to, Komisija pažymi, kad apmokestinimo lygį, taikant Belgijos numatytus nominalius procentus, galima palyginti su kitomis anksčiau Komisijos kitose valstybėse narėse patvirtintomis sistemomis, tačiau apmokestinimo lygio negalima palyginti, kalbant apie galimybę naujausiems laivams taikyti 25 % ar 50 % mokesčių nuolaidas. Jeigu tokios nuolaidos būtų įvestos, Belgijoje nustatytas apmokestinimo lygis būtų labai patrauklus, palyginti su kitose valstybėse narėse jau įgyvendintomis sistemomis.

| (158) | Ankstesniuose sprendimuose Komisija stengėsi skatinti bendrų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų nuostatų konvergenciją ir apmokestinimo lygio suvienodinimą, kaip parodyta 1 lentelėje. Nors Bendrijos gairėse nėra nurodyta, ar kitų laivų atžvilgiu palankių lengvatų naujausiems laivams įvedimas yra galimas, ar ne, dėl to Komisija nepraranda vertinimo laisvės apibrėžiant priemones, kurios gali iškraipyti konkurenciją taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija mano, kad įvedus nuolaidas 0–10 metų laivams gali būti suardyta iki tol egzistavusi pusiausvyra tarp apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą įgyvendinusių valstybių narių. Taigi Komisija mano, kad bendrų interesų labui įgyvendinant kai kurias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas neturėtų būti leidžiama labai nutolti nuo anksčiau patvirtintų sistemų nuostatų ir ypač skatinti naujus laivus. |
| --- | --- |

(158)

Ankstesniuose sprendimuose Komisija stengėsi skatinti bendrų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemų nuostatų konvergenciją ir apmokestinimo lygio suvienodinimą, kaip parodyta 1 lentelėje. Nors Bendrijos gairėse nėra nurodyta, ar kitų laivų atžvilgiu palankių lengvatų naujausiems laivams įvedimas yra galimas, ar ne, dėl to Komisija nepraranda vertinimo laisvės apibrėžiant priemones, kurios gali iškraipyti konkurenciją taip, kad prieštarautų bendram interesui. Komisija mano, kad įvedus nuolaidas 0–10 metų laivams gali būti suardyta iki tol egzistavusi pusiausvyra tarp apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą įgyvendinusių valstybių narių. Taigi Komisija mano, kad bendrų interesų labui įgyvendinant kai kurias apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemas neturėtų būti leidžiama labai nutolti nuo anksčiau patvirtintų sistemų nuostatų ir ypač skatinti naujus laivus.

| (159) | Be to, Komisija mano, kad, siekiant prisidėti prie Bendrijos gairių tikslų įgyvendinimo, nėra būtina nustatyti papildomų lengvatų naujausiems laivams. |
| --- | --- |

(159)

Be to, Komisija mano, kad, siekiant prisidėti prie Bendrijos gairių tikslų įgyvendinimo, nėra būtina nustatyti papildomų lengvatų naujausiems laivams.

| (160) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija mano, kad Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje numatytos mokesčių nuolaidos yra nesuderinamos su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija mano, kad Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalyje numatytos mokesčių nuolaidos yra nesuderinamos su bendrąja rinka.

5.4.   Priemonių, neįeinančių į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą jūrų transportui skatinti, analizė

5.4.1.   Greitesnio skolos išmokėjimo sistema, taikoma laivams, kurie nėra skirti jūrų transportui

| (161) | Pirmiausia Komisija primena, kad priemonė yra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes ji nukrypsta nuo greitesnį skolos išmokėjimą reglamentuojančių 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61–64 straipsnių, ir kad pagal šią priemonę skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytos minėtuose straipsniuose. |
| --- | --- |

(161)

Pirmiausia Komisija primena, kad priemonė yra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes ji nukrypsta nuo greitesnį skolos išmokėjimą reglamentuojančių 1992 m. Belgijos pajamų mokesčių kodekso 61–64 straipsnių, ir kad pagal šią priemonę skolos mokėjimo taisyklės yra dar palankesnės nei numatytos minėtuose straipsniuose.

| (162) | Komisija pažymi, kad Bendrijos gairėse greitesnis skolos išmokėjimas jūrų transportui skatinti nėra draudžiamas. Tačiau ji mano, kad svarstoma sistema yra esama priemonė pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punktą. |
| --- | --- |

(162)

Komisija pažymi, kad Bendrijos gairėse greitesnis skolos išmokėjimas jūrų transportui skatinti nėra draudžiamas. Tačiau ji mano, kad svarstoma sistema yra esama priemonė pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punktą.

| (163) | Vis dėlto Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu – pavyzdžiui, žuvininkystės (39) ar vidaus laivybos (40) sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama. |
| --- | --- |

(163)

Vis dėlto Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu – pavyzdžiui, žuvininkystės (39) ar vidaus laivybos (40) sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama.

| (164) | Komisija mano, kad 2003 m. kovo 19 d. sprendimas dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios vertintinas ir kaip prašymas Belgijai pateikti komentarus pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 17 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(164)

Komisija mano, kad 2003 m. kovo 19 d. sprendimas dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios vertintinas ir kaip prašymas Belgijai pateikti komentarus pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 17 straipsnio 2 dalį.

| (165) | Atsižvelgdama į nepagrįstą pagal šią sistemą suteikiamą naudą laivams, kurie nevykdo leistinų rūšių veiklos, Komisija mano, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 18 straipsnį šiuo atveju Belgijai reikia pasiūlyti naudingas priemones. Taigi šiame sprendime Komisija siūlo Belgijai tokias naudingas priemones: iki 2005 m. birželio 30 d. panaikinti Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytą konkrečios pasirenkamos sistemos, taikomos visų leistinų veiklos rūšių nevykdančių laivų išpirkimui, taikymą. Iki 2004 m. gruodžio 31 d. Belgija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti minėtas naudingas priemones. |
| --- | --- |

(165)

Atsižvelgdama į nepagrįstą pagal šią sistemą suteikiamą naudą laivams, kurie nevykdo leistinų rūšių veiklos, Komisija mano, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 18 straipsnį šiuo atveju Belgijai reikia pasiūlyti naudingas priemones. Taigi šiame sprendime Komisija siūlo Belgijai tokias naudingas priemones: iki 2005 m. birželio 30 d. panaikinti Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytą konkrečios pasirenkamos sistemos, taikomos visų leistinų veiklos rūšių nevykdančių laivų išpirkimui, taikymą. Iki 2004 m. gruodžio 31 d. Belgija praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti minėtas naudingas priemones.

5.4.2.   Registracijos rinkliavos įrašant laivų, kurie nėra skirti jūrų transportui, hipotekas sumažinimas

| (166) | Kaip ir pirmesnės priemonės atveju, Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu, pavyzdžiui, žuvininkystės (41) ar vidaus laivybos sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama. |
| --- | --- |

(166)

Kaip ir pirmesnės priemonės atveju, Komisija pažymi, kad, išskyrus jūrų transportą, įvairiems sektoriams, kurie gali būti susiję su registracijos mokesčio sumažinimu, pavyzdžiui, žuvininkystės (41) ar vidaus laivybos sektoriams, taikomose įvairiose Bendrijos taisyklėse tokią pagalbą teikti nėra leidžiama.

| (167) | Tokiai investicinei pagalbai gali būti pritarta pagal Bendrijos gaires, kaip nurodyta 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendime, bet pagalba negali būti teikiama laivams, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui (vilkikai, dragos, vidaus laivybos laivai ir t. t.). Taigi Komisija mano, kad registracijos rinkliavos įrašant laivų, kurie nėra skirti jūrų transportui, hipotekas sumažinimas ar atleidimas nuo jos yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(167)

Tokiai investicinei pagalbai gali būti pritarta pagal Bendrijos gaires, kaip nurodyta 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendime, bet pagalba negali būti teikiama laivams, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui (vilkikai, dragos, vidaus laivybos laivai ir t. t.). Taigi Komisija mano, kad registracijos rinkliavos įrašant laivų, kurie nėra skirti jūrų transportui, hipotekas sumažinimas ar atleidimas nuo jos yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka.

5.4.3.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti

| (168) | Komisija pažymi, kad nė viena suinteresuota šalis, išskyrus Belgijos karališkąją laivų savininkų sąjungą, nepateikė komentarų dėl laivų valdytojų skatinimo sistemos, tačiau dėl šios sistemos buvo atliekama oficiali tyrimo procedūra, pradėta 2003 m. kovo 19 d. |
| --- | --- |

(168)

Komisija pažymi, kad nė viena suinteresuota šalis, išskyrus Belgijos karališkąją laivų savininkų sąjungą, nepateikė komentarų dėl laivų valdytojų skatinimo sistemos, tačiau dėl šios sistemos buvo atliekama oficiali tyrimo procedūra, pradėta 2003 m. kovo 19 d.

| (169) | Komisija kelia klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai vykdo jūrų transporto veiklą. Laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu – kai kuriose šalyse tokia veikla dar vadinama „ship-management“ – Belgijoje yra susijęs su laivo įgulos subūrimu ir prireikus – su laivo aprūpinimu įrenginiais, būtinais numatomai jūrų transporto veiklai vykdyti. Trečiųjų asmenų vardu laivą valdantis valdytojas paslaugą teikia laivo savininkui arba asmeniui, kuriam laivas priklauso, iš tikrųjų su pakrovėju jis nesudaro jokios transporto sutarties. Taigi jo veiklos negalima tapatinti su transporto paslaugos teikimu. |
| --- | --- |

(169)

Komisija kelia klausimą, ar trečiųjų asmenų vardu laivus valdantys valdytojai vykdo jūrų transporto veiklą. Laivų valdymas trečiųjų asmenų vardu – kai kuriose šalyse tokia veikla dar vadinama „ship-management“ – Belgijoje yra susijęs su laivo įgulos subūrimu ir prireikus – su laivo aprūpinimu įrenginiais, būtinais numatomai jūrų transporto veiklai vykdyti. Trečiųjų asmenų vardu laivą valdantis valdytojas paslaugą teikia laivo savininkui arba asmeniui, kuriam laivas priklauso, iš tikrųjų su pakrovėju jis nesudaro jokios transporto sutarties. Taigi jo veiklos negalima tapatinti su transporto paslaugos teikimu.

| (170) | 2004 m. sausio 17 d. paskelbtose naujosiose Bendrijos pagalbos jūrų transportui gairėse numatoma, kad laivus valdančios bendrovės pagalbą gali gauti už laivus, kurių bendrą techninį ir įgulos valdymą jos užtikrina (42). Tokios bendrovės pagalbą gali gauti tik jei prisiima visą atsakomybę už laivo eksploatavimą, taip pat visas ISM kodekse (43) numatytas skolas ir atsakomybę. Taigi Komisija gali leisti teikti pagalbą tik tiems laivų valdytojams, kurie vykdo naujosiose Bendrijos gairėse iškeltas sąlygas. |
| --- | --- |

(170)

2004 m. sausio 17 d. paskelbtose naujosiose Bendrijos pagalbos jūrų transportui gairėse numatoma, kad laivus valdančios bendrovės pagalbą gali gauti už laivus, kurių bendrą techninį ir įgulos valdymą jos užtikrina (42). Tokios bendrovės pagalbą gali gauti tik jei prisiima visą atsakomybę už laivo eksploatavimą, taip pat visas ISM kodekse (43) numatytas skolas ir atsakomybę. Taigi Komisija gali leisti teikti pagalbą tik tiems laivų valdytojams, kurie vykdo naujosiose Bendrijos gairėse iškeltas sąlygas.

| (171) | Dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų apmokestinimo lygio Komisija, remdamasi keletu Belgijos institucijų pateiktų skaičių, pažymi, kad valdytojo apyvarta, vertinama pagal vienodo tonažo laivyną, yra daug mažesnė nei laivo savininko, nors toks skirtumas susidaro tik dėl kapitalo sąnaudų, kurias patiria laivo savininkas ir nepatiria valdytojas. Remiantis Belgijos institucijų pateiktu pavyzdžiu, laivo valdytojo ir laivo savininko apyvartos santykis eksploatuojant „Very Large Crude Carrier“ (VLCC) tipo laivą būtų 1 ir 100. Šis pavyzdys rodo, kad jei apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema būtų taikoma laivo valdytojui, nustačius tuos pačius procentus kaip ir laivo savininkui, laivo valdytojui vienodo tarifo mokestis būtų daug didesnis nei mokestis, kurį jis turėtų sumokėti pagal įprastinę įmonių pelno mokesčio sistemą. Komisija mano, kad, šį teiginį pagrindus išsamesniu tyrimu, susijusiu su abiejų svarstomų profesijų apyvartos santykiu eksploatuojant lygiaverčius laivus, iš tikrųjų būtų galima tinkamai numatyti, kad valdytojams apmokestinimo procentas būtų mažesnis nei laivų savininkams. Kadangi tyrimas nėra atliktas, Komisija, remdamasi šiuo metu turima informacija, mano, jog laivų savininkams ir laivų valdytojams, apmokestinant pagal tonažą, šiuo metu negali būti taikomas santykis 1–10. |
| --- | --- |

(171)

Dėl trečiųjų asmenų vardu laivus valdančių valdytojų apmokestinimo lygio Komisija, remdamasi keletu Belgijos institucijų pateiktų skaičių, pažymi, kad valdytojo apyvarta, vertinama pagal vienodo tonažo laivyną, yra daug mažesnė nei laivo savininko, nors toks skirtumas susidaro tik dėl kapitalo sąnaudų, kurias patiria laivo savininkas ir nepatiria valdytojas. Remiantis Belgijos institucijų pateiktu pavyzdžiu, laivo valdytojo ir laivo savininko apyvartos santykis eksploatuojant „Very Large Crude Carrier“ (VLCC) tipo laivą būtų 1 ir 100. Šis pavyzdys rodo, kad jei apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema būtų taikoma laivo valdytojui, nustačius tuos pačius procentus kaip ir laivo savininkui, laivo valdytojui vienodo tarifo mokestis būtų daug didesnis nei mokestis, kurį jis turėtų sumokėti pagal įprastinę įmonių pelno mokesčio sistemą. Komisija mano, kad, šį teiginį pagrindus išsamesniu tyrimu, susijusiu su abiejų svarstomų profesijų apyvartos santykiu eksploatuojant lygiaverčius laivus, iš tikrųjų būtų galima tinkamai numatyti, kad valdytojams apmokestinimo procentas būtų mažesnis nei laivų savininkams. Kadangi tyrimas nėra atliktas, Komisija, remdamasi šiuo metu turima informacija, mano, jog laivų savininkams ir laivų valdytojams, apmokestinant pagal tonažą, šiuo metu negali būti taikomas santykis 1–10.

| (172) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus ir į turimą informaciją, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti – sistema, pagrįsta apmokestinimu pagal valdomo laivyno tonažą, yra suderinama su bendrąja rinka, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus. |
| --- | --- |

(172)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus ir į turimą informaciją, Komisija mano, kad apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti – sistema, pagrįsta apmokestinimu pagal valdomo laivyno tonažą, yra suderinama su bendrąja rinka, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus.

6.   IŠVADOS

| (173) | Darydama išvadas dėl 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatyme numatytos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos laivų savininkams skatinti, Komisija teigia, kad:






  a) | 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000 (Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalis), yra suderinamas su bendrąją rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip paskutinius 5 metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava; |
| --- | --- | --- |

(173)

Darydama išvadas dėl 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatyme numatytos apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos laivų savininkams skatinti, Komisija teigia, kad:

a)

0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000 (Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalis), yra suderinamas su bendrąją rinka, jeigu atitinkami laivai yra nauji arba ne trumpiau kaip paskutinius 5 metus buvo įregistruoti kaip plaukiojantys ne su Bendrijos šalies vėliava;

| b) | apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių veiklos rūšių (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka:






  — | papildomų ir laikinų veiklos rūšių, |
| --- | --- | --- |

b)

apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių veiklos rūšių (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka:

—

papildomų ir laikinų veiklos rūšių,

| — | prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo, |
| --- | --- |

—

prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo,

| — | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (44), |
| --- | --- |

—

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (44),

| — | reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu, |
| --- | --- |

—

reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,

| — | laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu, |
| --- | --- |

—

laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu,

| — | eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui; |
| --- | --- |

—

eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui;

| c) | apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių rūšių veiklos (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra suderinamas su bendrąja rinka:






  — | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (45), |
| --- | --- | --- |

c)

apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos taikymas pajamoms, gautoms iš šių rūšių veiklos (Programos įstatymo 115 straipsnio 2 dalis), yra suderinamas su bendrąja rinka:

—

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos (45),

| — | reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu, |
| --- | --- |

—

reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu,

| — | laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu, |
| --- | --- |

—

laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu,

| — | eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui; |
| --- | --- |

—

eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui;

| d) | kitų padalinių nuostolių, kurių nebūtų galima padengti kurio nors kito bendrovės padalinio pelnu atitinkamais ataskaitiniais metais, išskaičiavimas iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą (Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka; |
| --- | --- |

d)

kitų padalinių nuostolių, kurių nebūtų galima padengti kurio nors kito bendrovės padalinio pelnu atitinkamais ataskaitiniais metais, išskaičiavimas iš mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą (Programos įstatymo 120 straipsnio 1 dalis), yra nesuderinamas su bendrąja rinka;

| e) | procentų sumažinimas apskaičiuojant vienodo tarifo mokestį ne senesniems kaip 10 metų laivams (Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalis) yra nesuderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

e)

procentų sumažinimas apskaičiuojant vienodo tarifo mokestį ne senesniems kaip 10 metų laivams (Programos įstatymo 119 straipsnio 2 dalis) yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

| (174) | Dėl mokestinių priemonių, nepriskiriamų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemai laivų savininkams skatinti, Komisija mano, kad su bendrąja rinka yra nesuderinamos:






  — | Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytos konkretaus skolos išmokėjimo visiems laivams, kurie nėra naudojami leistinoms veiklos rūšims, nuostatos, |
| --- | --- | --- |

(174)

Dėl mokestinių priemonių, nepriskiriamų apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemai laivų savininkams skatinti, Komisija mano, kad su bendrąja rinka yra nesuderinamos:

—

Programos įstatymo 121 straipsnyje numatytos konkretaus skolos išmokėjimo visiems laivams, kurie nėra naudojami leistinoms veiklos rūšims, nuostatos,

| — | registracijos mokesčio įrašant ne jūrų transportui skirtų laivų hipotekas sumažinimas laivams, kurie nėra skirti jūrų transportui. |
| --- | --- |

—

registracijos mokesčio įrašant ne jūrų transportui skirtų laivų hipotekas sumažinimas laivams, kurie nėra skirti jūrų transportui.

| (175) | Remdamasi turima informacija, Komisija apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, numatytos Programos įstatymo 124 straipsnyje, negali laikyti suderinama su bendrąja rinka. Šis nutarimas, atsiuntus naują pranešimą ir turint išsamesnę bei tinkamesnę informaciją, prireikus galės būti persvarstytas kitame Komisijos sprendime. |
| --- | --- |

(175)

Remdamasi turima informacija, Komisija apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemos trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, numatytos Programos įstatymo 124 straipsnyje, negali laikyti suderinama su bendrąja rinka. Šis nutarimas, atsiuntus naują pranešimą ir turint išsamesnę bei tinkamesnę informaciją, prireikus galės būti persvarstytas kitame Komisijos sprendime.

| (176) | Tačiau Komisija su bendrąja rinka laiko suderinama apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus. |
| --- | --- |

(176)

Tačiau Komisija su bendrąja rinka laiko suderinama apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, jei pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai, ir jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal 2004 m. sausio 17 d. paskelbtų Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui reikalavimus.

| (177) | Šis sprendimas turi būti pradėtas įgyvendinti nedelsiant, įskaitant, galimas daiktas, neteisėtai suteiktos individualios pagalbos susigrąžinimą, nepažeidžiant galimybės prireikus šios pagalbos nelaikyti valstybės pagalba, nenagrinėjant visų keturių Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje išdėstytų kriterijų, arba šią pagalbą laikyti suderinama su bendrąja rinka, atsižvelgiant į jos pobūdį. |
| --- | --- |

(177)

Šis sprendimas turi būti pradėtas įgyvendinti nedelsiant, įskaitant, galimas daiktas, neteisėtai suteiktos individualios pagalbos susigrąžinimą, nepažeidžiant galimybės prireikus šios pagalbos nelaikyti valstybės pagalba, nenagrinėjant visų keturių Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje išdėstytų kriterijų, arba šią pagalbą laikyti suderinama su bendrąja rinka, atsižvelgiant į jos pobūdį.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2002 m. rugpjūčio 2 d. Belgijos programos įstatyme numatytos mokestinės priemonės, dėl kurių 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimu buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Sumažinto 0,05 euro procento, taikomo 100 tonų, įvedimas laivams, kurių tonažas didesnis nei 40 000, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti, yra suderinamas su bendrąja rinka, jei laivai, kurių tonažas didesnis nei 40 000 ir kuriems taikomas sumažintas procentas, yra nauji arba penkerius metus prieš pradedant jiems taikyti apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą buvo įregistruoti kaip plaukiojantys su Bendrijai nepriklausančios šalies vėliava.

3 straipsnis

1.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti negali būti taikoma pajamoms, gautoms iš šių veiklos rūšių:

| a) | papildomų ir laikinų veiklos rūšių; |
| --- | --- |

a)

papildomų ir laikinų veiklos rūšių;

| b) | prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo; |
| --- | --- |

b)

prekių, kurios nėra skirtos naudoti laive (prabangos prekės), pardavimo ir tiesiogiai su jūrų transportu nesusijusių paslaugų (lažybos, stalo žaidimai, kazino ir ekskursijos keleiviams) teikimo;

| c) | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei pajamos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos; |
| --- | --- |

c)

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei pajamos nesutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos;

| d) | reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu; |
| --- | --- |

d)

reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys nesutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu;

| e) | laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu; |
| --- | --- |

e)

laivybos bendrovių agentų veiklos trečiųjų asmenų laivų vardu;

| f) | eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui. |
| --- | --- |

f)

eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis nepriskiriamas jūrų transportui.

Šių veiklos rūšių įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

2.   Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistema laivų savininkams skatinti gali būti taikoma pajamoms, gautoms iš šių rūšių veiklos:

| a) | trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos; |
| --- | --- |

a)

trumpalaikių investicijų iš apyvartinių lėšų pajamų, jei jos sutampa su įmonės einamųjų lėšų pajamomis, gautomis iš leistinų rūšių veiklos;

| b) | reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu; |
| --- | --- |

b)

reklamos ir rinkotyros, kai šios veiklos rūšys sutampa su reklaminės vietos tinkamuose laivuose pardavimu;

| c) | laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu; |
| --- | --- |

c)

laivybos bendrovių agentų veiklos nuosavų laivų vardu;

| d) | eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui. |
| --- | --- |

d)

eksploatuojamo turto perleidimo, jei pagal pobūdį jis priskiriamas jūrų transportui.

Šių veiklos rūšių įtraukimas į apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti yra suderinamas su bendrąja rinka, jei laikomasi šioje dalyje išdėstytų sąlygų.

4 straipsnis

Kitų mokesčius mokančios bendrovės padalinių, kuriems nėra taikomas vienodo tarifo mokestis, nuostolių išskaičiavimas iš laivų savininkams skatinti skirto mokesčio, apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal tonažą, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

5 straipsnis

Apmokestinimo procentų sumažinimas ne senesniems kaip 10 metų laivams, taikant apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais sistemą laivų savininkams skatinti, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

6 straipsnis

Greitesnio laivų skolos išmokėjimo sistemos taikymas laivams, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui, yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

Kaip naudingas priemones Belgijai yra siūloma iki 2005 m. birželio 30 d. panaikinti konkrečią pasirenkamą sistemą, taikomą visų pagal pobūdį jūrų transportui nepriskiriamų laivų išpirkimui.

Belgija iki 2004 m. gruodžio 31 d. praneša Komisijai apie savo sprendimą įgyvendinti minėtas naudingas priemones.

7 straipsnis

Registracijos rinkliavos mokesčio sumažinimas ar panaikinimas įrašant laivų, kurie pagal pobūdį nėra skirti jūrų transportui, hipotekas yra nesuderinamas su bendrąja rinka.

8 straipsnis

Apmokestinimo vienodo tarifo mokesčiais pagal tonažą sistema, numatyta trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems valdytojams skatinti, yra suderinama su bendrąja rinka, jeigu valdytojai tuo pačiu metu vykdo įgulų bei techninį laivų valdymą pagal galiojančių Bendrijos gairių dėl pagalbos jūrų transportui nuostatas ir jeigu pagal tonažą nustatyti procentai yra tokie patys, kaip ir jūrų transporto įmonėms taikomi procentai.

9 straipsnis

Belgija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi 2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymui suderinti su šiuo sprendimu ir prireikus – nesuderinamai pagalbai, neteisėtai išmokėtai taikant minėtą Programos įstatymą, susigrąžinti. Palūkanos turi būti apskaičiuotos pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (46), ypač jo 9, 10 ir 11 straipsnius.

10 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2004 m. birželio 30 d.

Komisijos vardu

Loyola DE PALACIO

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 145, 2003 6 21, p. 4.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

(4)  OL C 13, 2004 1 17, p. 3.

4

(5)  Angliškai dar vadinama Tonnage Tax.

5

Tonnage Tax

(6)  Žr 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo 2.8 skirsnį.

6

(7)  Žr 6 išnašą.

7

(8)  2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 121 straipsnyje numatyta priemonė:

8

„121 straipsnis

§ 1.   Atsižvelgiant į šiame skirsnyje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, naujų ar naudotų laivų išpirkimas apibrėžiamas pagal 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 61–64 straipsnius.

§ 2.   Nauji laivai, bendros nuosavybės naujų laivų akcijos ir laivo akcijos naujuose laivuose išperkami taikant tokius procentus: ataskaitiniais metais, kuriais laivas atiduotas naudoti – 20 %, kitais dvejais ataskaitiniais metais – 15 %. Vėlesniais ataskaitiniais metais, kol skola visiškai sumokama – 10 %.

§ 3.   Per pirmuosius trejus ataskaitinius metus, pradedant skaičiuoti nuo ataskaitinių metų, kuriais laivas atiduotas naudoti, nesumokėta skolos dalis susigrąžinama ataskaitiniais laikotarpiais, einančiais po to laikotarpio, per kurį skolos dalis nebuvo sumokėta, net ir pasibaigus įprastam išpirkimo terminui pagal § 2, atsižvelgiant į tai, kad bendra kasmetinė skolos išmokėjimo dalis vienam laivui jokiais atvejais negali viršyti 20 % investicijų ar savikainos vertės.

§ 4.   Laivams, išperkamiems pagal šiame straipsnyje numatytą sistemą, negali būti taikoma pasirenkama mažėjančio skolos išmokėjimo sistema, numatyta 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 64 straipsnyje.

§ 5.   Laivai, bendros nuosavybės laivų akcijos ir laivo akcijos laivuose, kurie įsigijant buvo nenauji, gali būti išperkami pagal § 1–4, jeigu šie laivai Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn patenka pirmą kartą. Laivai, kurie įsigyjant nebuvo nauji ir kurie pagal pirmąją dalį negali būti išpirkti pagal § 1–4, išperkami linijiniu būdu per įprastą laivų naudojimo laiką. Išlaidos dideliems remonto darbams ir įrengimui įsigyjant nenaują laivą taip pat dengiamos pagal § 1–4.

§ 6.   Šio straipsnio nuostatos netaikomos laikotarpiui, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas yra apibrėžiamas pagal tonažą.

§ 7.   Pakeičiant sistemą praėjus laikotarpiui, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą, 122 straipsnyje nurodytam pelnui apskaičiuoti mokestinė grynoji vertė nustatoma pagal įprastines mokesčių srityje skolos išmokėjimo taisykles, įskaitant laikotarpį, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.“

(9)  2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 122 straipsnyje numatyta priemonė:

9

„122 straipsnis

§ 1.   Atsižvelgiant į šiame skirsnyje nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas, 1992 m. Pajamų mokesčio kodekso 190 straipsnyje numatytos nuostatos taikomos laivų pelnui, kurį realizuoja Belgijoje reziduojančios bendrovės arba nereziduojančių bendrovių padaliniai Belgijoje, vykdantys tik 115 straipsnio § 2 nurodytas veiklos rūšis.

§ 2.   Jeigu realizuotam pelnui lygi suma pakartotinai panaudojama laikantis toliau nurodytų taisyklių ir terminų, perleidžiant laivus realizuotas pelnas neapmokestinamas, jei perleisti laivai iki jų perleidimo buvo nenaudojami ilgiau kaip 5 metus.

§ 3.   Pakartotinai panaudojant sumą lėšos turi būti skiriamos laivams, bendros nuosavybės laivų akcijoms arba akcijoms ar bendrovės, pagrindinę būstinę Europos Sąjungoje turinčios jūrų bendrovės, akcijoms.

§ 4.   Suma pakartotinai turi būti panaudota ne vėliau kaip iki profesinės veiklos perleidimo dienos, per 5 metus, pradedamus skaičiuoti nuo pirmos ataskaitinio laikotarpio, per kurį realizuotas pelnas, dienos arba nuo pirmos priešpaskutinio ataskaitinio laikotarpio, einančio prieš laikotarpį, per kurį realizuotas pelnas, dienos.

§ 5.   Siekiant pagrįsti § 1 numatytą apmokestinimo sistemą, mokesčių mokėtojas prie finansinių ataskaitinių metų, įeinančių į ataskaitinį laikotarpį, per kurį realizuotas pelnas, ir kiekvienų vėlesnių finansinių ataskaitinių metų (kol suma pakartotinai panaudojama pagal § 2–4) pajamų mokesčio deklaracijos turi pridėti išrašą, atitinkantį finansų ministro ar jo įgalioto asmens patvirtintą modelį.

§ 6.   Sumos pakartotinai nepanaudojus pagal § 1–4 numatytas taisykles ir terminus, realizuotas pelnas laikomas ataskaitinio laikotarpio, per kurį baigėsi pakartotinio panaudojimo terminas, pelnu.

§ 7.   Pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos kaip turto dalis turi būti saugomos ne trumpiau kaip penkerius metus. Tačiau perleidžiant investicijas per tris mėnesius, jos gali būti pakeistos. Jeigu pakartotiniam panaudojimui numatytos investicijos buvo pakeistos, šio straipsnio taisyklės taikomos perleidžiant turtą, įgytą atliekant pakeitimą.

§ 8.   Šio straipsnio nuostatos netaikomos laikotarpiui, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.“

(10)  Žr. 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimo 2.8.2 skirsnį.

10

(11)  2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 123 straipsnyje numatyta priemonė:

11

„123 straipsnis

§ 1.   Nukrypstant nuo 1992 m. Pajamų mokesčio kodekso 68 ir 201 straipsnių, Belgijoje reziduojančioms bendrovėms ar nereziduojančių bendrovių padaliniams Belgijoje, vykdantiems tik 115 straipsnyje nurodytas veiklos rūšis, susijusias su naujais ar nenaujais įsigytais laivais, kurie pirmą kartą patenka Belgijos mokesčių mokėtojo nuosavybėn, gali būti suteikta investicinė lengvata, lygi 30 % įsigyjamų laivų kainos.

§ 2.   Šio straipsnio nuostatos netaikomos laikotarpiui, per kurį iš jūrų laivybos gautas pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.

§ 3.   Jeigu per ataskaitinį laikotarpį, per kurį gali būti suteikta investicinė lengvata, nebuvo gauta pelno arba jo buvo gauta nepakankamai, šį ataskaitinį laikotarpį nesuteikta lengvata perkeliama į kitų ataskaitinių laikotarpių pelną.

§ 4.   Investicinės lengvatos dalis, kurios galima neįskaityti ir kuri egzistuoja pirmą kartą iš jūrų laivybos gautą pelną apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį pelnas yra apibrėžiamas pagal tonažą.“

(12)  Žr. 10 išnašą.

12

(13)  Iš dalies pakeistas 1967 m. balandžio 18 d. karališkojo sprendimo Nr. 12 17 straipsniu ir 1998 m. gruodžio 22 d. įstatymo 64 straipsniu.

13

(14)  2002 m. rugpjūčio 2 d. Programos įstatymo 124 straipsnis.

14

(15)  Laiškas SG(98) D/1660. Byla NN 98/97.

15

(16)  Laiškas SG(99) D/4583. Byla NN 35/99.

16

(17)  Laiškas SG(2000) D/105460. Byla N 142/00.

17

(18)  253 430 610 NT iš 741 600 000 NT pasaulio laivyno.

18

19

„120 straipsnis

§ 1.   Iš pelno, per ataskaitinį laikotarpį apibrėžto taikant vienodą tarifą pagal 119 straipsnį, gali būti išskaičiuoti profesiniai nuostoliai, per tą patį ataskaitinį laikotarpį patirti kito bendrovės padalinio, jeigu šie profesiniai nuostoliai negalėjo būti išskaičiuoti iš kurio nors kito bendrovės padalinio pelno.“

(20)  OL L 130, 1970 6 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 543/97 (OL L 84, 1997 3 26, p. 6).

20

(21)  Bendrijos gairių 3.1 skirsnyje, pavadintame „Jūrų bendrovių mokesčių tvarkymas“, remiamasi mokesčių sistemomis „jūrų bendrovėms“ ir „laivų savininkams“ skatinti.

21

22

„124 straipsnis

§ 1.   Mokesčių mokėtojo prašymu iš laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu gautas apmokestinamas pelnas, nukrypstant nuo 1992 m. Pajamų mokesčių kodekso 183, 185, 189–207 straipsnių, 233 straipsnio 1 dalies ir 235–240 straipsnių, apibrėžiamas taikant vienodą tarifą pagal valdomų laivų tonažą.

§ 2.   1 dalyje numatytą prašymą mokesčių mokėtojas pateikia mokesčių inspekcijai, kuri per tris mėnesius nuo prašymo gavimo dienos šiuo klausimu priima sprendimą. Šis terminas gali būti pratęstas bendru mokesčių mokėtojo ir mokesčių inspekcijos sutarimu. Inspekcija nuomonę dėl prašymo pareiškia sprendime, kuris gali būti apskųstas.

§ 3.   Patvirtinus 1 dalyje minimą prašymą, pelno, gauto iš jūrų laivybos, apibrėžimo pagal tonažą sistema pagal šio straipsnio nuostatas pradedama taikyti nuo ataskaitinio laikotarpio, einančio po to laikotarpio, per kurį buvo pateiktas prašymas. Mokesčių mokėtojas minėtos sistemos gali atsisakyti ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki ataskaitinio laikotarpio, pasibaigiančio dešimtais kalendoriniais metais, pabaigos arba laikotarpio, einančio po to laikotarpio, per kurį buvo pateiktas prašymas.

§ 4.   Iš laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu gautas ataskaitinio laikotarpio pelnas, skaičiuojant pagal laivą, dieną ir 1 000 neto tonų grupę, apibrėžiamas pagal šioje lentelėje pateiktas sumas:

| | 1,00 EUR – grupei iki 1 000 neto tonų; |
| --- | --- |

1,00 EUR – grupei iki 1 000 neto tonų;

| | 0,60 EUR – 1 000–10 000 neto tonų grupei; |
| --- | --- |

0,60 EUR – 1 000–10 000 neto tonų grupei;

| | 0,40 EUR – 10 000–20 000 neto tonų grupei; |
| --- | --- |

0,40 EUR – 10 000–20 000 neto tonų grupei;

| | 0,20 EUR – 20 000–40 000 neto tonų grupei; |
| --- | --- |

0,20 EUR – 20 000–40 000 neto tonų grupei;

| | 0,05 EUR – daugiau kaip 40 000 neto tonų grupei. |
| --- | --- |

0,05 EUR – daugiau kaip 40 000 neto tonų grupei.

§ 5.   Neįskaityta nuostolių, gautų iš laivų valdymo trečiųjų asmenų vardu, dalis, kuri egzistuoja pirmą kartą pelną apibrėžiant pagal tonažą, gali būti pakartotinai išskaičiuota iš pelno pasibaigus laikotarpiui, per kurį pelnas apibrėžiamas pagal tonažą.

§ 6.   Šiame straipsnyje nustatyta sistema taikoma tik trečiųjų asmenų vardu laivus valdantiems mokesčių mokėtojams, kurių bent 75 % trečiųjų asmenų vardu valdomų laivų turi būti įregistruota Belgijos laivų registre. Įmonės, pageidaujančios pasinaudoti šiame straipsnyje minima sistema, negali vykdyti kitos veiklos, išskyrus laivų valdymą.“

(23)  Programos įstatymo 119 straipsnio 1 dalis.

23

(24)  Ankstesnė redakcija (OL C 205, 1997 7 5, p. 5).

24

(25)  2000 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimas, byla N 790/99.

25

(26)

26

| „7. | Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių. |
| --- | --- |

„7.

Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių.

| „7. | Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių. |
| --- | --- |

„7.

Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių.

| 8. | Nuostata taikoma pirmiausia tokioms veiklos rūšims:
  [...]






  c) | reklamai ir komercinei agitacijai; |
| --- | --- | --- |

8.

Nuostata taikoma pirmiausia tokioms veiklos rūšims:

[...]

c)

reklamai ir komercinei agitacijai;

[...]“

26

| „7. | Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių. |
| --- | --- |

„7.

Jūrų laivybos bendrovės [...] dažnai vykdo papildomų rūšių veiklą, daugiau ar mažiau glaudžiai susijusią su tiesiogine laivų eksploatacija [...]. Šiame dokumente negalima išvardyti visų papildomų veiklos rūšių, kurioms ši nuostata gali būti taikoma, tačiau verta nurodyti keletą pavyzdžių.

| 8. | Nuostata taikoma pirmiausia tokioms veiklos rūšims:
  [...]






  c) | reklamai ir komercinei agitacijai; |
| --- | --- | --- |

8.

Nuostata taikoma pirmiausia tokioms veiklos rūšims:

[...]

c)

reklamai ir komercinei agitacijai;

[...]“

(27)  Olandiškai dar vadinama „cargadoor“.

27

(28)  Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995–1996, 24 482, Nr.3. Neoficialus ištraukos iš aiškinamojo memorandumo olandų kalba vertimas, kurį atliko Belgijos institucijos: „Šiame straipsnyje į pelną, gautą iš jūrų laivybos, įskaičiuojamas pelnas, gautas iš tiesiogiai su pirmiau nurodytų laivų eksploatavimu susijusių veiklos rūšių. Į šias veiklos rūšis įeina laivo savininko atliekamas pakrovimas ir iškrovimas savo vardu bei savo vardu atliekama laivybos bendrovių agentų veikla. Sistema šioms tiesiogiai susijusioms veiklos rūšims taikoma tik tuomet, kai jas eksploatuojamų laivų naudai įgyvendina mokesčių mokėtojas. Tiesiogiai susijusiomis veiklos rūšimis taip pat laikomas turto perleidimas, jeigu šį turtą, eksploatuodamas laivą, naudoja mokesčių mokėtojas. Nuostata taikoma ne tik mokesčio mokėtojo eksploatuojamiems laivams, bet ir, pavyzdžiui, nekilnojamajam turtui, kuriame yra sukauptas laivams pakrauti ir iškrauti naudojamas bendrovės turtas ir iš kurio valdoma bendrovė,“

28

Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar

(29)  1996 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas, byla N 738/95.

29

(30)  JTPPK sekretoriato ataskaita UNCTAD/RMT/2002 UNITED NATIONS PUBLICATION Sales n° E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682.

30

(31)  Programos įstatymo 124 straipsnis.

31

(32)  Žr. 4 išnašą.

32

(33)  Žr. Bendrijos gairių 3.1 skirsnį.

33

(34)  2002 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas, byla N 504/02. Žr. 29 punktą.

34

(35)  2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas, byla N 195/02. Žr. 2.8.2 skirsnį.

35

(36)  2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas, byla N 737/02. Žr. 26 punktą.

36

(37)  Žr. 29 išnašą.

37

(38)  Žr. 3.1 skirsnio 70 punktą.

38

(39)  Žr. gaires dėl valstybės pagalbos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje nagrinėjimo (OL C 19, 2001 1 20, p. 7).

39

(40)  Žr. 20 išnašą.

40

(41)  Žr. 39 išnašą.

41

(42)  Žr. Bendrijos gairių 3.1 skirsnį: „Pažymėtina, kad, kaip ir Bendrijoje įsisteigusios laivybos bendrovės, kurioms pirmiau minėtos mokesčių sistemos taikomos įprastai, šiomis sistemomis, taikant tas pačias nuostatas, taip pat gali naudotis kai kurios Bendrijoje įsisteigusios laivus valdančios bendrovės. Laivus valdančios bendrovės yra juridiniai asmenys, laivų savininkams teikiantys įvairių tipų paslaugas: atlieka techninę laivų kontrolę, samdo ir moko įgulas, valdo įrenginius bei eksploatuoja laivus. Tam tikrais atvejais laivų valdytojams patikimas ir techninis laivų valdymas, ir laivų įgulų valdymas. Tokiu atveju, atlikdami transporto operacijas, jie veikia kaip įprastiniai „laivų savininkai“. Be to, kaip ir jūrų transporto, taip ir šiame sektoriuje pastebima intensyvi tarptautiniu lygiu auganti konkurencija. Dėl šių priežasčių yra tikslinga mokesčių lengvatų taikymo galimybę išplėsti šiai laivų valdytojų kategorijai.“

42

(43)  „ISM kodeksas“: Tarptautinis saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksas, kurį priėmė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO), Rezoliucija A.741(18).

43

(44)  Leistinos veiklos rūšys yra nurodytos 2003 m. kovo 19 d. sprendimo 2.8.2 skirsnio 66–75 punktuose ir šio sprendimo 173 punkto c dalyje.

44

(45)  Žr. 44 išnašą.

45

(46)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

46

---

| 10.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 150/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. liepos 7 d.

dėl pagalbos priemonių, kurias Prancūzija suteikė Alstom

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2532)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/418/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotas šalis pateikti pastabas pagal minėtų straipsnių nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003 m. vasarą pasirodžius straipsniams spaudoje, Komisija paprašė Prancūzijos pateikti jai informaciją apie pirkimo pasiūlymą, kurį valstybinė atominė bendrovė Areva pateikė Alstom grupės Perdavimo ir paskirstymo padaliniui (Transmission et Disttribution, toliau – T & D), bei kitą informaciją, susijusią su visomis priemonėmis, vykdytomis tuomet didelių finansinių problemų turėjusios Alstom grupės naudai. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. vasarą pasirodžius straipsniams spaudoje, Komisija paprašė Prancūzijos pateikti jai informaciją apie pirkimo pasiūlymą, kurį valstybinė atominė bendrovė Areva pateikė Alstom grupės Perdavimo ir paskirstymo padaliniui (Transmission et Disttribution, toliau – T & D), bei kitą informaciją, susijusią su visomis priemonėmis, vykdytomis tuomet didelių finansinių problemų turėjusios Alstom grupės naudai.

| (2) | 2003 m. rugpjūčio 8 ir 14 d. laiškais Prancūzija pranešė Komisijai 2003 m. rugpjūčio 2 d. su Alstom grupe ir 32 bankais sudariusi sutartį dėl įvairių paramos priemonių skyrimo prie bankroto ribos esančiai Prancūzijos įmonei, įgyvendinant įmonės sanavimo ir restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. rugpjūčio 8 ir 14 d. laiškais Prancūzija pranešė Komisijai 2003 m. rugpjūčio 2 d. su Alstom grupe ir 32 bankais sudariusi sutartį dėl įvairių paramos priemonių skyrimo prie bankroto ribos esančiai Prancūzijos įmonei, įgyvendinant įmonės sanavimo ir restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2003 m. rugpjūčio 27 d. Komisija informavo Prancūziją numatanti pasinaudoti suspendavimo procedūrą kai kurių planuojamų pagalbos priemonių atžvilgiu. 2003 m. rugpjūčio 28 d. laišku Komisija paprašė papildomos informacijos apie įvairias susijusias priemones, kurių nebuvo Prancūzijos anksčiau pateiktame sąraše. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. rugpjūčio 27 d. Komisija informavo Prancūziją numatanti pasinaudoti suspendavimo procedūrą kai kurių planuojamų pagalbos priemonių atžvilgiu. 2003 m. rugpjūčio 28 d. laišku Komisija paprašė papildomos informacijos apie įvairias susijusias priemones, kurių nebuvo Prancūzijos anksčiau pateiktame sąraše.

| (4) | Prancūzijos atsakymai į Komisijos laiškus buvo gauti 2003 m. rugsėjo 4 d.2003 m. rugsėjo 10 d. Prancūzija paprašė pratęsti atsakymams į 2003 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos pateiktus klausimus dėl susijusių priemonių skirtą laiką. 2003 m. rugsėjo 15 d. laišku Komisija šį prašymą atmetė. |
| --- | --- |

(4)

Prancūzijos atsakymai į Komisijos laiškus buvo gauti 2003 m. rugsėjo 4 d.2003 m. rugsėjo 10 d. Prancūzija paprašė pratęsti atsakymams į 2003 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos pateiktus klausimus dėl susijusių priemonių skirtą laiką. 2003 m. rugsėjo 15 d. laišku Komisija šį prašymą atmetė.

| (5) | 2003 m. rugsėjį tarp Prancūzijos ir Komisijos įvyko keli darbo posėdžiai, jų metu Prancūzija Komisijai įteikė darbo dokumentus. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. rugsėjį tarp Prancūzijos ir Komisijos įvyko keli darbo posėdžiai, jų metu Prancūzija Komisijai įteikė darbo dokumentus.

| (6) | 2003 m. rugsėjo 17 d. Komisija pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėjo formalią tyrimo procedūrą dėl visų priemonių, apie kurias buvo pranešta bei dėl susijusių priemonių. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. rugsėjo 17 d. Komisija pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėjo formalią tyrimo procedūrą dėl visų priemonių, apie kurias buvo pranešta bei dėl susijusių priemonių.

| (7) | Beje, Komisija konstatavo, kad yra visos sąlygos, leidžiančios reikalauti, kad Prancūzija neinvestuotų į Alstom grupės kapitalą ir nesuteiktų antraeilės paskolos. Komisija priėmė sprendimą įgalioti už konkurenciją atsakingą Komisijos narį, suderinus su Komisijos pirmininku, ne vėliau nei 2003 m. rugsėjo 22 d. patvirtinti ir pranešti Prancūzijai apie reikalavimą laikinai sustabdyti tam tikras pagalbos priemones, jei Prancūzija viešai neįsipareigos nedalyvauti finansavimuose, kurie automatiškai ir negrįžtamai reikštų investicijas į Alstom grupės nuosavą kapitalą, be išankstinio Komisijos pritarimo pagal valstybės pagalbą reglamentuojančias taisykles. |
| --- | --- |

(7)

Beje, Komisija konstatavo, kad yra visos sąlygos, leidžiančios reikalauti, kad Prancūzija neinvestuotų į Alstom grupės kapitalą ir nesuteiktų antraeilės paskolos. Komisija priėmė sprendimą įgalioti už konkurenciją atsakingą Komisijos narį, suderinus su Komisijos pirmininku, ne vėliau nei 2003 m. rugsėjo 22 d. patvirtinti ir pranešti Prancūzijai apie reikalavimą laikinai sustabdyti tam tikras pagalbos priemones, jei Prancūzija viešai neįsipareigos nedalyvauti finansavimuose, kurie automatiškai ir negrįžtamai reikštų investicijas į Alstom grupės nuosavą kapitalą, be išankstinio Komisijos pritarimo pagal valstybės pagalbą reglamentuojančias taisykles.

| (8) | 2003 m. rugsėjo 19 d. Prancūzija Komisijai pateikė naują susitarimo projektą, dėl kurio dar buvo deramasi tarp Alstom, ją kredituojančių bankų ir valstybės, ir kuris turėjo pakeisti 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą. 2003 m. rugsėjo 22 d. laišku Komisija pažymėjo susipažinusi su šiais duomenimis ir nurodė Prancūzijai, kad, kadangi 2003 m. rugsėjo 17 d. Komisijos iškeltos sąlygos yra patenkintos, nebėra aktualu įgyvendinti įgaliojimu numatyto reikalavimo laikinai sustabdyti pagalbą. |
| --- | --- |

(8)

2003 m. rugsėjo 19 d. Prancūzija Komisijai pateikė naują susitarimo projektą, dėl kurio dar buvo deramasi tarp Alstom, ją kredituojančių bankų ir valstybės, ir kuris turėjo pakeisti 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą. 2003 m. rugsėjo 22 d. laišku Komisija pažymėjo susipažinusi su šiais duomenimis ir nurodė Prancūzijai, kad, kadangi 2003 m. rugsėjo 17 d. Komisijos iškeltos sąlygos yra patenkintos, nebėra aktualu įgyvendinti įgaliojimu numatyto reikalavimo laikinai sustabdyti pagalbą.

| (9) | Apie galutinį susitarimą Komisijai buvo pranešta 2003 m. rugsėjo 26 d. Buvo patikslinta, kad apie pakeisto plano detales jai bus pranešta vėliau. |
| --- | --- |

(9)

Apie galutinį susitarimą Komisijai buvo pranešta 2003 m. rugsėjo 26 d. Buvo patikslinta, kad apie pakeisto plano detales jai bus pranešta vėliau.

| (10) | 2003 m. spalio 15 d. sprendimu Komisija išplėtė pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėtą formaliąją tyrimo procedūrą, ją pritaikydama naujoms priemonėms, apie kurias buvo pranešta (2). |
| --- | --- |

(10)

2003 m. spalio 15 d. sprendimu Komisija išplėtė pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį pradėtą formaliąją tyrimo procedūrą, ją pritaikydama naujoms priemonėms, apie kurias buvo pranešta (2).

| (11) | 2003 m. rugsėjo 17 d. ir spalio 15 d. Komisijos sprendimai buvo kartu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl tiriamų priemonių. |
| --- | --- |

(11)

2003 m. rugsėjo 17 d. ir spalio 15 d. Komisijos sprendimai buvo kartu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl tiriamų priemonių.

| (12) | 2003 m. spalio 31 d. laišku Komisija kreipėsi į Prancūzija su prašymu pateikti papildomos informacijos. 2003 m. lapkričio 11 d. Komisija išsiuntė Prancūzijai laišką, informuodama apie vėlavimą pateikti Komisijos vertinimui reikalingus duomenis. |
| --- | --- |

(12)

2003 m. spalio 31 d. laišku Komisija kreipėsi į Prancūzija su prašymu pateikti papildomos informacijos. 2003 m. lapkričio 11 d. Komisija išsiuntė Prancūzijai laišką, informuodama apie vėlavimą pateikti Komisijos vertinimui reikalingus duomenis.

| (13) | 2003 m. lapkričio 24 ir 25 d. laišku Prancūzija nusiuntė Komisijai pirmuosius duomenis apie Alstom padalinio T & D veiklos perleidimą bei susijusias priemones. |
| --- | --- |

(13)

2003 m. lapkričio 24 ir 25 d. laišku Prancūzija nusiuntė Komisijai pirmuosius duomenis apie Alstom padalinio T & D veiklos perleidimą bei susijusias priemones.

| (14) | 2003 m. gruodžio 2 d. išsiuntusi priminimą, 2003 m. gruodžio 5 d. Komisija gavo laišką su papildoma informacija prie 2003 m. rugpjūčio 8 d., rugpjūčio 14 d. ir rugsėjo 26 d. pranešimų, bei atsakymu į papildomus 2003 m. spalio 31 d. Komisijos klausimus. |
| --- | --- |

(14)

2003 m. gruodžio 2 d. išsiuntusi priminimą, 2003 m. gruodžio 5 d. Komisija gavo laišką su papildoma informacija prie 2003 m. rugpjūčio 8 d., rugpjūčio 14 d. ir rugsėjo 26 d. pranešimų, bei atsakymu į papildomus 2003 m. spalio 31 d. Komisijos klausimus.

| (15) | 2003 m. gruodžio 3 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos patikslinti duomenis apie susijusias priemones. |
| --- | --- |

(15)

2003 m. gruodžio 3 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos patikslinti duomenis apie susijusias priemones.

| (16) | Tarp 2003 m. gruodžio 3 d. ir 8 d. Komisijai buvo praneštos 46 trečiųjų suinteresuotųjų šalių nuomonės. Šios nuomonės buvo nusiųstos Prancūzijai pastaboms pateikti 2003 m. gruodžio 22 d. ir 2004 m. sausio 12 d. bei 16 d. laiškais. |
| --- | --- |

(16)

Tarp 2003 m. gruodžio 3 d. ir 8 d. Komisijai buvo praneštos 46 trečiųjų suinteresuotųjų šalių nuomonės. Šios nuomonės buvo nusiųstos Prancūzijai pastaboms pateikti 2003 m. gruodžio 22 d. ir 2004 m. sausio 12 d. bei 16 d. laiškais.

| (17) | 2003 m. gruodžio 24 d. laišku Prancūzija paprašė jai skirti papildomą 20 darbo dienų terminą atsakymams į 2003 m. gruodžio 3 d. papildomus Komisijos klausimus. Komisija patenkino šį prašymą 2004 m. sausio 13 d. laišku. |
| --- | --- |

(17)

2003 m. gruodžio 24 d. laišku Prancūzija paprašė jai skirti papildomą 20 darbo dienų terminą atsakymams į 2003 m. gruodžio 3 d. papildomus Komisijos klausimus. Komisija patenkino šį prašymą 2004 m. sausio 13 d. laišku.

| (18) | 2004 m. sausio 12 d. laišku Komisija informavo Prancūziją, kad po konkurso, kuris buvo paskelbtas ieškant pagalbos Alstom restruktūrizavimo plano analizei atlikti, nepriklausomu ekspertu buvo pasirinkta bendrovė BearingPoint France SAS. |
| --- | --- |

(18)

2004 m. sausio 12 d. laišku Komisija informavo Prancūziją, kad po konkurso, kuris buvo paskelbtas ieškant pagalbos Alstom restruktūrizavimo plano analizei atlikti, nepriklausomu ekspertu buvo pasirinkta bendrovė BearingPoint France SAS.

| (19) | 2004 m. sausio 22 d. laišku Prancūzija paprašė dar kartą maždaug mėnesiui atidėti atsakymų į suinteresuotųjų šalių pastabas pateikimo terminą. Šiam atidėjimui Komisija pritarė 2004 m. sausio 27 d. laišku. |
| --- | --- |

(19)

2004 m. sausio 22 d. laišku Prancūzija paprašė dar kartą maždaug mėnesiui atidėti atsakymų į suinteresuotųjų šalių pastabas pateikimo terminą. Šiam atidėjimui Komisija pritarė 2004 m. sausio 27 d. laišku.

| (20) | 2004 m. sausio 30 d. Komisija kreipėsi į Prancūziją papildomos informacijos dėl Alstom padalinio T & D perleidimo masto ir jai buvo atsakyta 2004 m. vasario 16 d. laišku. |
| --- | --- |

(20)

2004 m. sausio 30 d. Komisija kreipėsi į Prancūziją papildomos informacijos dėl Alstom padalinio T & D perleidimo masto ir jai buvo atsakyta 2004 m. vasario 16 d. laišku.

| (21) | 2004 m. vasario 11 d. Prancūzija atsakė į Komisijos 2003 m. gruodžio 3 d. laišką dėl susijusių priemonių. Kadangi kai kurie duomenys dar buvo pateikti ne visi, 2004 m. vasario 19 d. laišku Komisija Prancūzijos vėl paprašė juos patikslinti. 2004 m. kovo 9 d. laišku Prancūzija pateikė prašomus duomenis. |
| --- | --- |

(21)

2004 m. vasario 11 d. Prancūzija atsakė į Komisijos 2003 m. gruodžio 3 d. laišką dėl susijusių priemonių. Kadangi kai kurie duomenys dar buvo pateikti ne visi, 2004 m. vasario 19 d. laišku Komisija Prancūzijos vėl paprašė juos patikslinti. 2004 m. kovo 9 d. laišku Prancūzija pateikė prašomus duomenis.

| (22) | 2004 m. kovo 10 d. laišku Komisija priminė Prancūzijai vis dar laukianti jos atsakymo su pastabomis apie trečiųjų šalių nuomonę, kurį ji buvo įsipareigojusi pateikti iki kovo 1 d. Prancūzijos atsakymas, prie kurio buvo pridėti kai kurie duomenys apie tam tikrus pradinio restruktūrizavimo plano pakeitimus, pasiekė Komisiją 2004 m. kovo 15 d. laišku. |
| --- | --- |

(22)

2004 m. kovo 10 d. laišku Komisija priminė Prancūzijai vis dar laukianti jos atsakymo su pastabomis apie trečiųjų šalių nuomonę, kurį ji buvo įsipareigojusi pateikti iki kovo 1 d. Prancūzijos atsakymas, prie kurio buvo pridėti kai kurie duomenys apie tam tikrus pradinio restruktūrizavimo plano pakeitimus, pasiekė Komisiją 2004 m. kovo 15 d. laišku.

| (23) | Per 2004 m. balandžio ir gegužės mėn. įvyko keli Prancūzijos ir Komisijos posėdžiai, siekiant aptarti pradinio Prancūzijos pasiūlyto finansinio plano pagerinimo galimybes ir kompensacines priemones, reikalingas, norint patvirtinti pagalbos priemones. Po šių posėdžių Prancūzija Komisijai nusiuntė du laiškus, 2004 m. gegužės 21 d. ir 26 d., kuriuose ji prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų dėl šių priemonių ir pranešė apie pradinių priemonių pakeitimus. 2004 m. birželio 7 d., 9 d., 10 d., 18 d. ir 25 d. laiškais Prancūzija Komisijai pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(23)

Per 2004 m. balandžio ir gegužės mėn. įvyko keli Prancūzijos ir Komisijos posėdžiai, siekiant aptarti pradinio Prancūzijos pasiūlyto finansinio plano pagerinimo galimybes ir kompensacines priemones, reikalingas, norint patvirtinti pagalbos priemones. Po šių posėdžių Prancūzija Komisijai nusiuntė du laiškus, 2004 m. gegužės 21 d. ir 26 d., kuriuose ji prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų dėl šių priemonių ir pranešė apie pradinių priemonių pakeitimus. 2004 m. birželio 7 d., 9 d., 10 d., 18 d. ir 25 d. laiškais Prancūzija Komisijai pateikė papildomą informaciją.

II.   APRAŠYMAS

1.   Alstom grupė

| (24) | Alstom yra pagal Prancūzijos teisę veikianti ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė, kotiruojama Paryžiaus, Londono ir Niujorko biržose. Per 2002–2003 finansinius metus grupės apyvarta 21,4 milijardo eurų, veiklos rezultato deficitas buvo 507 milijonai eurų ir grynieji nuostoliai siekė 1,38 milijardo eurų. 2003 m. kovo 31 d.Alstom dirbo apie 110 000 darbuotojų 70 valstybių, iš jų Europoje – 62 000. |
| --- | --- |

(24)

Alstom yra pagal Prancūzijos teisę veikianti ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė, kotiruojama Paryžiaus, Londono ir Niujorko biržose. Per 2002–2003 finansinius metus grupės apyvarta 21,4 milijardo eurų, veiklos rezultato deficitas buvo 507 milijonai eurų ir grynieji nuostoliai siekė 1,38 milijardo eurų. 2003 m. kovo 31 d.Alstom dirbo apie 110 000 darbuotojų 70 valstybių, iš jų Europoje – 62 000.

| (25) | Iki dabartinės restruktūrizacijos Alstom užsiėmė produktų ir sistemų kūrimo, gamybos ir priežiūros veikla keturiose srityse – energijos (toliau – Power sektorius), perdavimo ir paskirstymo (toliau – T & D sektorius), geležinkelio transporto (toliau – Transport sektorius) ir laivų statybos (toliau – Marine sektorius):






  — | per 2002–2003 finansinius metus Power sektoriaus apyvarta buvo 10,9 milijardo eurų, jame dirbo 46 000 darbuotojų visame pasaulyje, |
| --- | --- | --- |

(25)

Iki dabartinės restruktūrizacijos Alstom užsiėmė produktų ir sistemų kūrimo, gamybos ir priežiūros veikla keturiose srityse – energijos (toliau – Power sektorius), perdavimo ir paskirstymo (toliau – T & D sektorius), geležinkelio transporto (toliau – Transport sektorius) ir laivų statybos (toliau – Marine sektorius):

—

per 2002–2003 finansinius metus Power sektoriaus apyvarta buvo 10,9 milijardo eurų, jame dirbo 46 000 darbuotojų visame pasaulyje,

| — | T & D sektoriaus, kurio dalis 2003 m. rugsėjį buvo perleista Prancūzijos grupei Areva, apyvarta per 2002–2003 finansinius metus iki perleidimo sudarė 3,6 milijardo eurų, jame dirbo 28 000 žmonių, |
| --- | --- |

—

T & D sektoriaus, kurio dalis 2003 m. rugsėjį buvo perleista Prancūzijos grupei Areva, apyvarta per 2002–2003 finansinius metus iki perleidimo sudarė 3,6 milijardo eurų, jame dirbo 28 000 žmonių,

| — | per tą patį 2002–2003 m. ataskaitinį laikotarpį Transport sektoriaus apyvarta buvo 5 milijardai eurų, dirbo 28 500 žmonių, |
| --- | --- |

—

per tą patį 2002–2003 m. ataskaitinį laikotarpį Transport sektoriaus apyvarta buvo 5 milijardai eurų, dirbo 28 500 žmonių,

| — | galiausiai, Marine sektoriaus apyvarta per tą patį 2002–2003 m. laikotarpį buvo 1,5 milijardo eurų, jame dirbo 4 500 žmonių. |
| --- | --- |

—

galiausiai, Marine sektoriaus apyvarta per tą patį 2002–2003 m. laikotarpį buvo 1,5 milijardo eurų, jame dirbo 4 500 žmonių.

| (26) | Per 2003–2004 finansinius metus Alstom apyvarta siekė 16,7 milijardo eurų, arba 10 % mažiau nei 2002–2003 m., remiantis palyginamais duomenimis. Nepaisant teigiamo 300 milijonų eurų veiklos rezultato (veiklos pelno marža 1,8 %), grynieji Alstom nuostoliai padidėjo ir pasiekė 1,86 milijardo eurų, iš jų 655 milijonai – restruktūrizavimo sąnaudų ir 460 milijonų finansinių sąnaudų. |
| --- | --- |

(26)

Per 2003–2004 finansinius metus Alstom apyvarta siekė 16,7 milijardo eurų, arba 10 % mažiau nei 2002–2003 m., remiantis palyginamais duomenimis. Nepaisant teigiamo 300 milijonų eurų veiklos rezultato (veiklos pelno marža 1,8 %), grynieji Alstom nuostoliai padidėjo ir pasiekė 1,86 milijardo eurų, iš jų 655 milijonai – restruktūrizavimo sąnaudų ir 460 milijonų finansinių sąnaudų.

| (27) | Veiklos rezultatų raida pagal sektorius pateikiama 1 lentelėje.
  1 lentelė
  Duomenys apie įmonę









  (apyvarta ir einamosios veiklos rezultatas, milijonais eurų) |
| --- | --- |
| | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 |
| Metinė apyvarta | 24 550 | 23 453 | 21 351 | 16 688 |
| Veiklos rezultatas | 1 151 | 941 | (507) | 300 |
| Iš jų Power | 448 | 572 | (690) | 178 |
| T & D | 275 | 226 | 227 | 136 |
| Transport | 266 | 101 | (24) | 64 |
| Marine | 80 | 47 | 24 | (19) |
| Korporacinis | (41) | (35) | (44) | (59) |
| Darbuotojai | 143 014 | 118 995 | 109 671 | 78 811 |

(27)

Veiklos rezultatų raida pagal sektorius pateikiama 1 lentelėje.

1 lentelė

Duomenys apie įmonę

(apyvarta ir einamosios veiklos rezultatas, milijonais eurų)

2000–2001

2001–2002

2002–2003

2003–2004

Metinė apyvarta

24 550

23 453

21 351

16 688

Veiklos rezultatas

1 151

941

(507)

300

Iš jų Power

448

572

(690)

178

T & D

275

226

227

136

Transport

266

101

(24)

64

Marine

80

47

24

(19)

Korporacinis

(41)

(35)

(44)

(59)

Darbuotojai

143 014

118 995

109 671

78 811

2.   Alstom sunkumai iki restruktūrizavimo plano

| (28) | Prancūzija aiškina, kad Alstom patiriamus sunkumus sukėlė vienu metu iškilę keli veiksniai. Visų pirma grupė nukentėjo nuo bendrojo ekonomikos sąstingio po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Prancūzija beje pažymėjo, kad kai kurių rinkų liberalizavimas (ypač elektros rinkos, bei, šiek tiek mažiau, transporto rinkos) buvo papildomas įmonės sunkumus lėmęs veiksnys. |
| --- | --- |

(28)

Prancūzija aiškina, kad Alstom patiriamus sunkumus sukėlė vienu metu iškilę keli veiksniai. Visų pirma grupė nukentėjo nuo bendrojo ekonomikos sąstingio po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių. Prancūzija beje pažymėjo, kad kai kurių rinkų liberalizavimas (ypač elektros rinkos, bei, šiek tiek mažiau, transporto rinkos) buvo papildomas įmonės sunkumus lėmęs veiksnys.

| (29) | Be to grupė patyrė netiesiogines sudėtingų techninių problemų, palietusių didžiąsias dujų turbinas GT24 ir GT26, kurias grupė nusipirko iš Švedijos grupės ABB, pasekmes. Alstom taip pat patyrė sunkumų, susijusių su traukinių pardavimu Jungtinei Karalystei. Galiausiai, įmonė nukentėjo nuo kruizinių laivų užsakymų stokos 2001–2002 ir 2002–2003 m. ir patyrė nuostolių dėl Renaissance Cruises bankroto. |
| --- | --- |

(29)

Be to grupė patyrė netiesiogines sudėtingų techninių problemų, palietusių didžiąsias dujų turbinas GT24 ir GT26, kurias grupė nusipirko iš Švedijos grupės ABB, pasekmes. Alstom taip pat patyrė sunkumų, susijusių su traukinių pardavimu Jungtinei Karalystei. Galiausiai, įmonė nukentėjo nuo kruizinių laivų užsakymų stokos 2001–2002 ir 2002–2003 m. ir patyrė nuostolių dėl Renaissance Cruises bankroto.

| (30) | Nuo 2003 m. pavasario, paskelbusi apie sunkumus ir patirtų nuostolių sumą, Alstom grupė tapo nepasitikėjimo krizės auka. Užsakymų skaičius sumažėjo, nes klientai nebebuvo tikri, ar įmonė galės tesėti savo įsipareigojimus ateinančiais metais. Tiekėjai nustatė daug griežtesnes mokėjimo sąlygas, finansų institucijos nusprendė sumažinti Alstom užsakymų garantines sumas. |
| --- | --- |

(30)

Nuo 2003 m. pavasario, paskelbusi apie sunkumus ir patirtų nuostolių sumą, Alstom grupė tapo nepasitikėjimo krizės auka. Užsakymų skaičius sumažėjo, nes klientai nebebuvo tikri, ar įmonė galės tesėti savo įsipareigojimus ateinančiais metais. Tiekėjai nustatė daug griežtesnes mokėjimo sąlygas, finansų institucijos nusprendė sumažinti Alstom užsakymų garantines sumas.

| (31) | Be to, po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių dauguma draudimo bendrovių sumažino savo riziką klientų atžvilgiu ir nustatė Alstom griežtesnes garantijų teikimo sąlygas. Tačiau, norėdamas veikti šiose rinkose, Alstom privalo gauti garantijas, užtikrinančias tinkamą ilgalaikių sutarčių vykdymą. Be šių garantijų Alstom negali patenkinti naujų užsakymų. |
| --- | --- |

(31)

Be to, po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių dauguma draudimo bendrovių sumažino savo riziką klientų atžvilgiu ir nustatė Alstom griežtesnes garantijų teikimo sąlygas. Tačiau, norėdamas veikti šiose rinkose, Alstom privalo gauti garantijas, užtikrinančias tinkamą ilgalaikių sutarčių vykdymą. Be šių garantijų Alstom negali patenkinti naujų užsakymų.

3.   Restruktūrizavimo planas

| (32) | 2002 m. kovą buvo apsispręsta dėl pirmojo Alstom veiklos atgaivinimo plano („Restore value“), tačiau jis buvo tik iš dalies įgyvendintas. Antrasis planas, apimantis ir pradinius projektus, bet daug ambicingesnis, buvo patvirtintas 2003 m. kovą, o vėliau pataisytas ir sustiprintas 2004 m. sausį. Šį antrąjį planą Prancūzija vadina restruktūrizavimo planu, skirtą laikotarpiui nuo 2002–2003 finansinių metų iki 2005–2006 finansinių metų. Jame numatytos trys priemonių sekos: perleidimai, kuriais siekiama koncentruoti grupės veiklą į strategines sritis; pramoninis reorganizavimas; finansinis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(32)

2002 m. kovą buvo apsispręsta dėl pirmojo Alstom veiklos atgaivinimo plano („Restore value“), tačiau jis buvo tik iš dalies įgyvendintas. Antrasis planas, apimantis ir pradinius projektus, bet daug ambicingesnis, buvo patvirtintas 2003 m. kovą, o vėliau pataisytas ir sustiprintas 2004 m. sausį. Šį antrąjį planą Prancūzija vadina restruktūrizavimo planu, skirtą laikotarpiui nuo 2002–2003 finansinių metų iki 2005–2006 finansinių metų. Jame numatytos trys priemonių sekos: perleidimai, kuriais siekiama koncentruoti grupės veiklą į strategines sritis; pramoninis reorganizavimas; finansinis restruktūrizavimas.

| (33) | Įgyvendindama pirmąją priemonių seką, susijusią su grupės veiklos koncentravimu strateginiuose sektoriuose, Alstom ėmėsi veiklos perleidimo, dėl kurio grupės apyvarta sumažėjo 4,3 milijardo eurų (– 20 %, palyginti su 2002–2003 m.), o darbuotojų skaičius sumažėjo 30 000 žmonių (– 27 %).
  Buvo atlikti šie perleidimai:






  — | Pramoninių turbinų veikla buvo perleista Siemens 2003 m. balandį; buvo gauta 950 milijonų eurų gryno pelno. Šios veiklos apyvarta 2002–2003 m. buvo 1,25 milijardo eurų (maždaug 6 % Alstom apyvartos), dirbo 6 000 darbuotojų (4), |
| --- | --- | --- |

(33)

Įgyvendindama pirmąją priemonių seką, susijusią su grupės veiklos koncentravimu strateginiuose sektoriuose, Alstom ėmėsi veiklos perleidimo, dėl kurio grupės apyvarta sumažėjo 4,3 milijardo eurų (– 20 %, palyginti su 2002–2003 m.), o darbuotojų skaičius sumažėjo 30 000 žmonių (– 27 %).

Buvo atlikti šie perleidimai:

—

Pramoninių turbinų veikla buvo perleista Siemens 2003 m. balandį; buvo gauta 950 milijonų eurų gryno pelno. Šios veiklos apyvarta 2002–2003 m. buvo 1,25 milijardo eurų (maždaug 6 % Alstom apyvartos), dirbo 6 000 darbuotojų (4),

| — | T & D veikla, išskyrus Power Conversion padalinį, buvo perleista Areva 2003 m. rugsėjį, už tai gavus 920 milijonų eurų gryno pelno; perleistosios veiklos apyvarta 2002–003 m. buvo 3 milijardai eurų (maždaug 14 % Alstom apyvartos), dirbo 24 000 darbuotojų (5), |
| --- | --- |

—

T & D veikla, išskyrus Power Conversion padalinį, buvo perleista Areva 2003 m. rugsėjį, už tai gavus 920 milijonų eurų gryno pelno; perleistosios veiklos apyvarta 2002–003 m. buvo 3 milijardai eurų (maždaug 14 % Alstom apyvartos), dirbo 24 000 darbuotojų (5),

| — | nekilnojamo turto buvo parduota iš viso už 415 milijonų eurų (267 milijonai eurų iki 2003 m. kovo ir 148 milijonai eurų tarp 2003 m. kovo ir rugpjūčio); dėl kitų papildomų pardavimų už 50 milijonų eurų 2003 m gruodį dar buvo deramasi. |
| --- | --- |

—

nekilnojamo turto buvo parduota iš viso už 415 milijonų eurų (267 milijonai eurų iki 2003 m. kovo ir 148 milijonai eurų tarp 2003 m. kovo ir rugpjūčio); dėl kitų papildomų pardavimų už 50 milijonų eurų 2003 m gruodį dar buvo deramasi.

| (34) | Antroji priemonių seka yra strateginių Alstom sektorių pramoninis reorganizavimas į tris sektorius, kurių bendra apyvarta 2005 – 2006 m. prognozuojama 16 milijardų eurų:






  — | Power sektorių, sudarytą iš Power Turbo-Systems (dujų ir garo turbinos) dalies, kurios apyvarta siekia 3,6 milijardo eurų, Power Service dalies, kurios apyvarta vertinama 3,1 milijardo eurų, ir Power Environment (katilai ir hidraulinės turbinos) dalies, kurios apyvarta siekia 3,1 milijardo eurų, |
| --- | --- | --- |

(34)

Antroji priemonių seka yra strateginių Alstom sektorių pramoninis reorganizavimas į tris sektorius, kurių bendra apyvarta 2005 – 2006 m. prognozuojama 16 milijardų eurų:

—

Power sektorių, sudarytą iš Power Turbo-Systems (dujų ir garo turbinos) dalies, kurios apyvarta siekia 3,6 milijardo eurų, Power Service dalies, kurios apyvarta vertinama 3,1 milijardo eurų, ir Power Environment (katilai ir hidraulinės turbinos) dalies, kurios apyvarta siekia 3,1 milijardo eurų,

| — | Transport sektorių, kurio apyvarta siekia 5,5 milijardo eurų, |
| --- | --- |

—

Transport sektorių, kurio apyvarta siekia 5,5 milijardo eurų,

| — | Marine sektorių, kurio apyvarta siekia 1 milijardą eurų. |
| --- | --- |

—

Marine sektorių, kurio apyvarta siekia 1 milijardą eurų.

Į bendrą apyvartą taip pat įeina Power Conversion sektorius (0,5 milijardo eurų apyvarta), „Corporate“ dalis (0,2 milijardo eurų) ir 1 milijardo eurų sumažintas perskaičiavimas korporaciniame lygyje („corporate buffer“).

| (35) | Kiekviename šių sektorių restruktūrizavimo priemonės bus vykdomos šia tvarka:






  — | Power Environnement ir Power Turbo-Systems padalinių veiklos reorganizavimas, sumažinant arba uždarant kai kuriuos skyrius, daugiausia siekiant sumažinti personalo skaičių ir racionalizuoti geografinį išdėstymą, |
| --- | --- | --- |

(35)

Kiekviename šių sektorių restruktūrizavimo priemonės bus vykdomos šia tvarka:

—

Power Environnement ir Power Turbo-Systems padalinių veiklos reorganizavimas, sumažinant arba uždarant kai kuriuos skyrius, daugiausia siekiant sumažinti personalo skaičių ir racionalizuoti geografinį išdėstymą,

| — | Pramoninių garo turbinų (IST) (Power Turbo-Systems padalinio) veiklos atsisakymas ir La Courneuve skyriaus Prancūzijoje perleidimas, |
| --- | --- |

—

Pramoninių garo turbinų (IST) (Power Turbo-Systems padalinio) veiklos atsisakymas ir La Courneuve skyriaus Prancūzijoje perleidimas,

| — | Pramoninis Transport sektoriaus reorganizavimas, mažinant arba uždarant kai kuriuos skyrius bei mažinant personalo skaičių, |
| --- | --- |

—

Pramoninis Transport sektoriaus reorganizavimas, mažinant arba uždarant kai kuriuos skyrius bei mažinant personalo skaičių,

| — | Marine sektoriaus veiklos mažinimas 2003 m. pradžioje uždarant San Malo laivų statyklas. Pagrindinėje Saint-Nazaire statykloje planuojama sumažinti personalo skaičių paankstinant išėjimą į pensiją. |
| --- | --- |

—

Marine sektoriaus veiklos mažinimas 2003 m. pradžioje uždarant San Malo laivų statyklas. Pagrindinėje Saint-Nazaire statykloje planuojama sumažinti personalo skaičių paankstinant išėjimą į pensiją.

| (36) | 2 lentelėje pateikiamos šių priemonių pasekmės kiekvienam veiklos segmentui per atitinkamus 3 finansinius laikotarpius (2003–2006 m.). Tolesniais metais planuojama dėl restruktūrizavimo kasmet sutaupyti po [...] (6) milijonų eurų per metus. |
| --- | --- |

(36)

2 lentelė

Veiklos reorganizavimo apžvalga per trejus metus

| | Personalo mažinimas
  (vienetais) | Restruktūrizavimo kaštai
  (milijonais eurų) | Planuojama sutaupyti
  (milijonais eurų) |
| --- | --- | --- | --- |
| Power Environnement | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] |
| Power Conversion | [...] | [...] | [...] |
| T & D | | [...] | |
| Power Services + IST | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] |
| Korporacinis | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso | [...] | [...] (7) | [...] |

Personalo mažinimas

(vienetais)

Restruktūrizavimo kaštai

(milijonais eurų)

Planuojama sutaupyti

(milijonais eurų)

Power Environnement

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

Power Conversion

[...]

[...]

[...]

T & D

[...]

Power Services + IST

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

Korporacinis

[...]

[...]

[...]

Iš viso

[...]

[...] (7)

[...]

| (37) | Trečiajai priemonių sekai – finansiniam restruktūrizavimui – numatyta finansinė iš Alstom, valstybės ir bankų investicijų sudaryta schema. |
| --- | --- |

(37)

Trečiajai priemonių sekai – finansiniam restruktūrizavimui – numatyta finansinė iš Alstom, valstybės ir bankų investicijų sudaryta schema.

| (38) | Pirmoji schema buvo užbaigta 2003 m. rugpjūčio 2 d. Komisijai pradėjus formalią tyrimo procedūrą, 2003 m. rugsėjo 26 d. Prancūzija pranešė apie žymiai pakeistą susitarimą, kuriame nebebuvo priemonių, numatančių automatines ir negrįžtamas valstybės investicijas į Alstom grupės nuosavą kapitalą negavus išankstinio Komisijos pritarimo, kaip reikalaujama pagal valstybės pagalbą reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus. Šis naujasis susitarimas, kurio sąlygos pateikiamos toliau, pakeitė 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą. |
| --- | --- |

(38)

Pirmoji schema buvo užbaigta 2003 m. rugpjūčio 2 d. Komisijai pradėjus formalią tyrimo procedūrą, 2003 m. rugsėjo 26 d. Prancūzija pranešė apie žymiai pakeistą susitarimą, kuriame nebebuvo priemonių, numatančių automatines ir negrįžtamas valstybės investicijas į Alstom grupės nuosavą kapitalą negavus išankstinio Komisijos pritarimo, kaip reikalaujama pagal valstybės pagalbą reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus. Šis naujasis susitarimas, kurio sąlygos pateikiamos toliau, pakeitė 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą.

| (39) | Susitarime visų pirma numatytas (1 priemonė) valstybės įsipareigojimas pasirašyti 300 milijonų eurų vertės valstybei skirtų ribotos trukmės antraeilių į akcijas konvertuojamų vertybinių popierių (TSDDRA) emisiją. 1 TSDDRA buvo prilyginta 1 akcijai ir buvo nusipirkta už 1,25 euro. Jų terminas 20 metų, nustatyta metinė palūkanų norma yra 2 % iki Komisijos sprendimo. Šie vertybiniai popieriai yra antraeilė skola, antrinė palyginus su kitomis antraeilėmis skolomis, pavyzdžiui, su į akcijas konvertuojamomis obligacijomis (ORA), antraeilėmis ribotos trukmės paskolomis (PSDD) ir ribotos trukmės antraeiliais vertybiniais popieriais (TSDD) (8). |
| --- | --- |

(39)

Susitarime visų pirma numatytas (1 priemonė) valstybės įsipareigojimas pasirašyti 300 milijonų eurų vertės valstybei skirtų ribotos trukmės antraeilių į akcijas konvertuojamų vertybinių popierių (TSDDRA) emisiją. 1 TSDDRA buvo prilyginta 1 akcijai ir buvo nusipirkta už 1,25 euro. Jų terminas 20 metų, nustatyta metinė palūkanų norma yra 2 % iki Komisijos sprendimo. Šie vertybiniai popieriai yra antraeilė skola, antrinė palyginus su kitomis antraeilėmis skolomis, pavyzdžiui, su į akcijas konvertuojamomis obligacijomis (ORA), antraeilėmis ribotos trukmės paskolomis (PSDD) ir ribotos trukmės antraeiliais vertybiniais popieriais (TSDD) (8).

| (40) | Konvertavimui taikoma ši sąlygiškumo nuostata: „Bendrovės išleisti ir valstybės pasirašyti TSDDRA bus konvertuojami į paprastąsias akcijas po vieną 1,25 euro nominalios vertės akciją už TSDDRA, su vienintele sąlyga, kad bus gautas Komisijos sprendimas, nustatantis, kad valstybės pasirašyta Alstom išleista TSDDRA emisija ir jos atlyginimas akcijomis yra su bendrąja rinka suderinama valstybės pagalba arba nėra valstybės pagalba. Konvertavimas į akcijas automatiškai ir teisėtai bus atliktas pirmąją darbo dieną po to, kai valstybė gaus Komisijos sprendimą 0147“. |
| --- | --- |

(40)

Konvertavimui taikoma ši sąlygiškumo nuostata: „Bendrovės išleisti ir valstybės pasirašyti TSDDRA bus konvertuojami į paprastąsias akcijas po vieną 1,25 euro nominalios vertės akciją už TSDDRA, su vienintele sąlyga, kad bus gautas Komisijos sprendimas, nustatantis, kad valstybės pasirašyta Alstom išleista TSDDRA emisija ir jos atlyginimas akcijomis yra su bendrąja rinka suderinama valstybės pagalba arba nėra valstybės pagalba. Konvertavimas į akcijas automatiškai ir teisėtai bus atliktas pirmąją darbo dieną po to, kai valstybė gaus Komisijos sprendimą 0147“.

| (41) | Valstybė įsipareigojo neperleisti TSDDRA ar akcijų, kuriomis turėtų būti už juos atsilyginta, kol bendrovė visiškai neatsigaus. |
| --- | --- |

(41)

Valstybė įsipareigojo neperleisti TSDDRA ar akcijų, kuriomis turėtų būti už juos atsilyginta, kol bendrovė visiškai neatsigaus.

| (42) | Bankai savo ruožtu įsipareigojo neatšaukiamai pasirašyti 300 milijonų eurų kapitalo didinimo emisiją po 1,25 euro už akciją, kuri buvo patvirtinta ir jiems rezervuota 2003 m. lapkričio 18 d. visuotiniame susirinkime. |
| --- | --- |

(42)

Bankai savo ruožtu įsipareigojo neatšaukiamai pasirašyti 300 milijonų eurų kapitalo didinimo emisiją po 1,25 euro už akciją, kuri buvo patvirtinta ir jiems rezervuota 2003 m. lapkričio 18 d. visuotiniame susirinkime.

| (43) | Pagal susitarimą taip pat numatyta suteikti trumpalaikių finansinių išteklių iš viso už 1,5 milijardo eurų (2 priemonė). Valstybė tiesiogiai arba per Caisse des Dépôts et Consignations (CDC) įsipareigojo pratęsti 300 milijonų eurų vertės pasirašytų komercinių vekselių terminą iki 12 mėnesių nuo paskutinės emisijos prieš 2004 m. vasario 8 d. ir papildomai pasirašyti iki 900 milijonų eurų komercinių vekselių. Taigi valstybės įsipareigojimai trumpalaikiams finansiniams ištekliams pakilo iki 1,2 milijardo eurų. |
| --- | --- |

(43)

Pagal susitarimą taip pat numatyta suteikti trumpalaikių finansinių išteklių iš viso už 1,5 milijardo eurų (2 priemonė). Valstybė tiesiogiai arba per Caisse des Dépôts et Consignations (CDC) įsipareigojo pratęsti 300 milijonų eurų vertės pasirašytų komercinių vekselių terminą iki 12 mėnesių nuo paskutinės emisijos prieš 2004 m. vasario 8 d. ir papildomai pasirašyti iki 900 milijonų eurų komercinių vekselių. Taigi valstybės įsipareigojimai trumpalaikiams finansiniams ištekliams pakilo iki 1,2 milijardo eurų.

| (44) | Visi papildomi 900 milijonų buvo pasirašyti, o vėliau Alstom išpirkti: 2003 m. gruodžio 23 d. įmonė grąžino 800 milijonų eurų gavusi pajamų iš ilgalaikių investicijų (TSDDRA, TSDD ir PSDD), nurodytų 39, 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, o 100 milijonų eurų buvo grąžinti 2004 m. sausį iš pajamų, gautų pardavus T & D padalinį bendrovei Areva. |
| --- | --- |

(44)

Visi papildomi 900 milijonų buvo pasirašyti, o vėliau Alstom išpirkti: 2003 m. gruodžio 23 d. įmonė grąžino 800 milijonų eurų gavusi pajamų iš ilgalaikių investicijų (TSDDRA, TSDD ir PSDD), nurodytų 39, 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, o 100 milijonų eurų buvo grąžinti 2004 m. sausį iš pajamų, gautų pardavus T & D padalinį bendrovei Areva.

| (45) | Bankai prisideda 300 milijonų eurų vertės komerciniais vekseliais ir įsipareigoja juos pratęsti iki 12 mėnesių termino nuo paskutinės emisijos prieš 2004 m. vasario 8 d. pabaigos. |
| --- | --- |

(45)

Bankai prisideda 300 milijonų eurų vertės komerciniais vekseliais ir įsipareigoja juos pratęsti iki 12 mėnesių termino nuo paskutinės emisijos prieš 2004 m. vasario 8 d. pabaigos.

| (46) | Susitarime taip pat numatyta (3 priemonė), kad bankai atidarys sindikuotą 3,5 milijonų eurų garantijos liniją, iš kurių 65 %, arba 2,275 milijardo eurų, su valstybės laidavimu. Ši garantijų sistema turėjo veikti, kol bus išnaudotas 3,5 milijardo eurų kreditas. Šitokiu būdu garantuotų sutarčių trukmė neturi būti ilgesnė nei 7 metai. Valstybės laidavimas buvo suteiktas per Prancūzijos pramonės vystymo kasą (Caisse Française de Développement Industriel, CFDI), priklausančią grupei Banques Populaires. Pažymėtina, kad minėdama šią priemonę, Prancūzija tvirtina, kad ši garantija yra suteikta valstybės. |
| --- | --- |

(46)

Susitarime taip pat numatyta (3 priemonė), kad bankai atidarys sindikuotą 3,5 milijonų eurų garantijos liniją, iš kurių 65 %, arba 2,275 milijardo eurų, su valstybės laidavimu. Ši garantijų sistema turėjo veikti, kol bus išnaudotas 3,5 milijardo eurų kreditas. Šitokiu būdu garantuotų sutarčių trukmė neturi būti ilgesnė nei 7 metai. Valstybės laidavimas buvo suteiktas per Prancūzijos pramonės vystymo kasą (Caisse Française de Développement Industriel, CFDI), priklausančią grupei Banques Populaires. Pažymėtina, kad minėdama šią priemonę, Prancūzija tvirtina, kad ši garantija yra suteikta valstybės.

| (47) | Ketvirtoji priemonė yra 5 metų 1,5 milijardo eurų vertės antraeilė ribotos trukmės paskola (PSDD), iš kurios 300 milijonų eurų turės skirti valstybė, o 1,2 milijardo eurų – bankai (4 priemonė). 2003 m. gruodžio 5 d. pastabose Prancūzija nurodė, kad galiausiai šią paskolą skyrė CFDI. Valstybė tik suteikė CFDI garantiją visai paskolos sumai. PSDD palūkanos yra EURIBOR + 450 bazinių punktų, iš jų 300 bazinių punktų mokami kiekvieno palūkanų mokėjimo laikotarpio pabaigoje, o 150 bazinių punktų kapitalizuojami ir išmokami in fine. Ši paskola yra antraeilė paskola, bet viršesnė už TSDDRA, TSDD ir ORA. |
| --- | --- |

(47)

Ketvirtoji priemonė yra 5 metų 1,5 milijardo eurų vertės antraeilė ribotos trukmės paskola (PSDD), iš kurios 300 milijonų eurų turės skirti valstybė, o 1,2 milijardo eurų – bankai (4 priemonė). 2003 m. gruodžio 5 d. pastabose Prancūzija nurodė, kad galiausiai šią paskolą skyrė CFDI. Valstybė tik suteikė CFDI garantiją visai paskolos sumai. PSDD palūkanos yra EURIBOR + 450 bazinių punktų, iš jų 300 bazinių punktų mokami kiekvieno palūkanų mokėjimo laikotarpio pabaigoje, o 150 bazinių punktų kapitalizuojami ir išmokami in fine. Ši paskola yra antraeilė paskola, bet viršesnė už TSDDRA, TSDD ir ORA.

| (48) | Prancūzija įsipareigojo neatšaukiamai pasirašyti valstybei skirtą ribotos trukmės antraeilių vertybinių popierių (TSDD) 200 milijonų eurų 15 metų trukmės emisiją (5 priemonė, ankstesnė 4 bis priemonė). Metinės palūkanos už šiuos TSDD yra 500 bazinių punktų didesnės nei orientacinė palūkanų norma, iš jų 350 metiniai baziniai punktai mokami kasmet pasibaigus terminui, o 150 metinių bazinių punktų yra kapitalizuojami ir išmokami in fine. Jie yra antraeiliai ORA, PSDD ir (arba) pirmenybės teisės neturinčių paskolų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(48)

Prancūzija įsipareigojo neatšaukiamai pasirašyti valstybei skirtą ribotos trukmės antraeilių vertybinių popierių (TSDD) 200 milijonų eurų 15 metų trukmės emisiją (5 priemonė, ankstesnė 4 bis priemonė). Metinės palūkanos už šiuos TSDD yra 500 bazinių punktų didesnės nei orientacinė palūkanų norma, iš jų 350 metiniai baziniai punktai mokami kasmet pasibaigus terminui, o 150 metinių bazinių punktų yra kapitalizuojami ir išmokami in fine. Jie yra antraeiliai ORA, PSDD ir (arba) pirmenybės teisės neturinčių paskolų atžvilgiu.

| (49) | Be jau aprašytų intervencinių priemonių bankai garantavo į akcijas konvertuojamų obligacijų (ORA) emisiją, kurios pradinė vertė buvo planuojama 1 milijardas eurų, suteikiant pasirašymo teisės pirmenybę dabartiniams bendrovės akcininkams. ORA, kurių emisijos dydis galiausiai buvo nustatytas 900 milijonų eurų, bus konvertuojama į akcijas po penkerių metų nuo operacijos pradžios. Emisijos sąlygos yra tokios: 2 % kuponas, kapitalizuojamas 2004 m. pabaigoje, 1 ORA už 1 akciją paritetas, pasirašymo kaina 1,40 euro, emisijos premija nuo 10 % iki 20 %. Šios skolos yra antraeilės PSDD atžvilgiu, tačiau viršesnės už TSDDRA ir TSDD. |
| --- | --- |

(49)

Be jau aprašytų intervencinių priemonių bankai garantavo į akcijas konvertuojamų obligacijų (ORA) emisiją, kurios pradinė vertė buvo planuojama 1 milijardas eurų, suteikiant pasirašymo teisės pirmenybę dabartiniams bendrovės akcininkams. ORA, kurių emisijos dydis galiausiai buvo nustatytas 900 milijonų eurų, bus konvertuojama į akcijas po penkerių metų nuo operacijos pradžios. Emisijos sąlygos yra tokios: 2 % kuponas, kapitalizuojamas 2004 m. pabaigoje, 1 ORA už 1 akciją paritetas, pasirašymo kaina 1,40 euro, emisijos premija nuo 10 % iki 20 %. Šios skolos yra antraeilės PSDD atžvilgiu, tačiau viršesnės už TSDDRA ir TSDD.

| (50) | 3 lentelėje pateikiama pagalbos Alstom priemonių visuma pagal 2003 m. rugsėjo 26 d. Prancūzijos praneštą finansinę schemą, pakeitusią 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą.
  3 lentelė
  Finansinė schema, 2003 m. rugsėjo mėn. variantas







  (milijardais eurų) |
| --- | --- |
| Priemonė | Bankai/Investuotojai | Valstybės įsipareigojimai (9) |
| I kapitalo didinimas | 0,30 | — |
| TSDDRA (1 priemonė) | — | 0,30 |
| Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) | 0,30 | 1,20 |
| 3,5 milijardo garantija (3 priemonė) | 3,5 | 65 % garantija, arba 2,275 |
| PSDD (4 priemonė) | 1,20 | Laidavimas CFDI dėl 0,30 |
| TSDD (5 priemonė) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |

(50)

3 lentelėje pateikiama pagalbos Alstom priemonių visuma pagal 2003 m. rugsėjo 26 d. Prancūzijos praneštą finansinę schemą, pakeitusią 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą.

3 lentelė

Finansinė schema, 2003 m. rugsėjo mėn. variantas

(milijardais eurų)

Priemonė

Bankai/Investuotojai

Valstybės įsipareigojimai (9)

I kapitalo didinimas

0,30

—

TSDDRA (1 priemonė)

—

0,30

Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė)

0,30

1,20

3,5 milijardo garantija (3 priemonė)

3,5

65 % garantija, arba 2,275

PSDD (4 priemonė)

1,20

Laidavimas CFDI dėl 0,30

TSDD (5 priemonė)

—

0,20

ORA

0,90

—

| (51) | 2004 m. gegužę Prancūzija pranešė Komisijai šios finansinės schemos pakeitimus, kuriuos 2004 m. vasarą įgyvendins valstybė ir bankai. Naujojoje schemoje yra du ankstesnių priemonių pataisymai ir viena nauja priemonė. |
| --- | --- |

(51)

2004 m. gegužę Prancūzija pranešė Komisijai šios finansinės schemos pakeitimus, kuriuos 2004 m. vasarą įgyvendins valstybė ir bankai. Naujojoje schemoje yra du ankstesnių priemonių pataisymai ir viena nauja priemonė.

| (52) | Visų pirma, valstybės laidavimas už sindikuotą garantinę liniją (3 priemonė) bus išlaisvintas ir perkeltas į garantijos schemą bankų suteiktai naujai sindikuotai 8 milijardų eurų garantinei kredito linijai. Šios naujosios garantinės linijos garantijų mechanizmas yra toks: nuostoliai bus padengti visų pirma iš įmonės pateikto 700 milijonų eurų grynaisiais užstato. Antra, nuostoliai bus dengiami iš 1,3 milijardo eurų garantijos, kurią pari passu suteikia valstybė (1,25 milijardo eurų) ir bankai (50 milijonų eurų). Didesniems nei 2 milijardų eurų nuostoliams laidavimas nebegalios ir jie turės būti visiškai padengiami garantijas suteikusių bankų sąskaita. Garantijos iš šios sindikuotos linijos mokamos 2 metus nuo jos atidarymo, kuris planuojamas 2004 m. vasarą. Per šį laikotarpį, viena vertus, dėl esamų garantijų amortizavimo Alstom gaminant ir pristatant savo produkciją, mažės garantinės linijos įsiskolinimas. Kita vertus, per tą patį laikotarpį linija bus papildoma kitomis garantijomis, bet ne daugiau nei iki 8 milijardų eurų kredito ribos. Pasibaigus garantijų emisijos laikotarpiui ir nutraukus papildymą, linijos įsiskolinimas mažės priklausomai nuo garantijų amortizavimo. Tuo pačiu, garantijos bus amortizuojamos taip, kad bet kuriuo metu jos nebūtų mažesnės nei 25 % garantijų linijos įsiskolinimo. Antro lygio 1,3 milijardo eurų garantija amortizuojama pirmumo tvarka, o 700 milijonų eurų pirmųjų nuostolių garantija amortizuojama po jos. Todėl mokėjimo rizika valstybei turėtų išnykti 2008 m. pabaigoje – 2009 m. pradžioje, o ne 2001 m. pabaigoje – 2012 m. pradžioje, kaip buvo planuojama pagal ankstesnę schemą, kurioje valstybės laidavimui nebuvo numatytas amortizavimas pirmumo tvarka. Pažymėtina, kad 8 milijardų eurų kreditą sudarys ne tik naujų garantijų emisija. Iš tiesų, visos garantijos, bankų suteiktos po 2003 m. rugsėjo ir todėl negavusios 65 % valstybės laidavimo, ir – esant tam tikroms sąlygoms bei ribotai – garantijos, suteiktos iki 2003 m. rugsėjo, galės būti įtrauktos į šią naująją sindikuotą 8 milijardų eurų liniją, tokiu būdu joms pritaikant atitinkamą garantijos mechanizmą. |
| --- | --- |

(52)

Visų pirma, valstybės laidavimas už sindikuotą garantinę liniją (3 priemonė) bus išlaisvintas ir perkeltas į garantijos schemą bankų suteiktai naujai sindikuotai 8 milijardų eurų garantinei kredito linijai. Šios naujosios garantinės linijos garantijų mechanizmas yra toks: nuostoliai bus padengti visų pirma iš įmonės pateikto 700 milijonų eurų grynaisiais užstato. Antra, nuostoliai bus dengiami iš 1,3 milijardo eurų garantijos, kurią pari passu suteikia valstybė (1,25 milijardo eurų) ir bankai (50 milijonų eurų). Didesniems nei 2 milijardų eurų nuostoliams laidavimas nebegalios ir jie turės būti visiškai padengiami garantijas suteikusių bankų sąskaita. Garantijos iš šios sindikuotos linijos mokamos 2 metus nuo jos atidarymo, kuris planuojamas 2004 m. vasarą. Per šį laikotarpį, viena vertus, dėl esamų garantijų amortizavimo Alstom gaminant ir pristatant savo produkciją, mažės garantinės linijos įsiskolinimas. Kita vertus, per tą patį laikotarpį linija bus papildoma kitomis garantijomis, bet ne daugiau nei iki 8 milijardų eurų kredito ribos. Pasibaigus garantijų emisijos laikotarpiui ir nutraukus papildymą, linijos įsiskolinimas mažės priklausomai nuo garantijų amortizavimo. Tuo pačiu, garantijos bus amortizuojamos taip, kad bet kuriuo metu jos nebūtų mažesnės nei 25 % garantijų linijos įsiskolinimo. Antro lygio 1,3 milijardo eurų garantija amortizuojama pirmumo tvarka, o 700 milijonų eurų pirmųjų nuostolių garantija amortizuojama po jos. Todėl mokėjimo rizika valstybei turėtų išnykti 2008 m. pabaigoje – 2009 m. pradžioje, o ne 2001 m. pabaigoje – 2012 m. pradžioje, kaip buvo planuojama pagal ankstesnę schemą, kurioje valstybės laidavimui nebuvo numatytas amortizavimas pirmumo tvarka. Pažymėtina, kad 8 milijardų eurų kreditą sudarys ne tik naujų garantijų emisija. Iš tiesų, visos garantijos, bankų suteiktos po 2003 m. rugsėjo ir todėl negavusios 65 % valstybės laidavimo, ir – esant tam tikroms sąlygoms bei ribotai – garantijos, suteiktos iki 2003 m. rugsėjo, galės būti įtrauktos į šią naująją sindikuotą 8 milijardų eurų liniją, tokiu būdu joms pritaikant atitinkamą garantijos mechanizmą.

| (53) | Antra, Prancūzija įsipareigoja per 2004 m. vasarą paversti kapitalu savo paskolą Alstom, kurią sudaro 300 milijonų eurų vertės PSDD (4 priemonė), priklausanti CFDI, ir 200 milijonų eurų vertės TSDD (5 priemonė). Bankai taip pat turės galimybę paversti kapitalu dalį savo kreditų Alstom. |
| --- | --- |

(53)

Antra, Prancūzija įsipareigoja per 2004 m. vasarą paversti kapitalu savo paskolą Alstom, kurią sudaro 300 milijonų eurų vertės PSDD (4 priemonė), priklausanti CFDI, ir 200 milijonų eurų vertės TSDD (5 priemonė). Bankai taip pat turės galimybę paversti kapitalu dalį savo kreditų Alstom.

| (54) | Papildomas kapitalo didinimas 1–1,2 milijardo eurų vyks 2004 m. vasarą (6 priemonė). Valstybė jame dalyvaus proporcingai savo valdomam kapitalui, įsigytam konvertavus TSDDRA, arba nuo 17 % iki 18,5 %. Taigi valstybės investuota suma sieks 170–222 milijonus eurų. Likutis bus išleistas į rinką turint tvirtą bankų įsipareigojimą išpirkti emisiją. Šiuo kapitalo didinimu bus gauta 700 milijonų eurų, reikalingų sukurti užstatą, padengiantį pirmuosius naujosios sindikuotos garantijų linijos nuostolius. |
| --- | --- |

(54)

Papildomas kapitalo didinimas 1–1,2 milijardo eurų vyks 2004 m. vasarą (6 priemonė). Valstybė jame dalyvaus proporcingai savo valdomam kapitalui, įsigytam konvertavus TSDDRA, arba nuo 17 % iki 18,5 %. Taigi valstybės investuota suma sieks 170–222 milijonus eurų. Likutis bus išleistas į rinką turint tvirtą bankų įsipareigojimą išpirkti emisiją. Šiuo kapitalo didinimu bus gauta 700 milijonų eurų, reikalingų sukurti užstatą, padengiantį pirmuosius naujosios sindikuotos garantijų linijos nuostolius.

| (55) | 4 lentelėje pateikiama visuma priemonių, numatytų pagal naująją schemą, nagrinėjamą šiame sprendime.
  4 lentelė
  Finansinės schemos aprašymas, 2004 m. gegužės variantas







  (milijardais eurų) |
| --- | --- |
| Priemonė | Bankai/Investuotojai | Valstybės įsipareigojimai |
| I kapitalo didinimas | 0,30 | — |
| TSDDRA (1 priemonė) | — | 0,30 |
| Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) | 0,30 | 1,20 |
| Garantijos iki 8 milijardų eurų (3 priemonė) | 8 | Antrųjų nuostolių garantija, 1,25 |
| Į kapitalą konvertuojama PSDD (4 priemonė) | 1,20 | 0,30 |
| Į kapitalą konvertuojami TSDD (5 priemonė) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |
| II kapitalo didinimas (6 priemonė) | 0,83/0,99 | 0,17/0,22 |

(55)

4 lentelėje pateikiama visuma priemonių, numatytų pagal naująją schemą, nagrinėjamą šiame sprendime.

4 lentelė

Finansinės schemos aprašymas, 2004 m. gegužės variantas

(milijardais eurų)

Priemonė

Bankai/Investuotojai

Valstybės įsipareigojimai

I kapitalo didinimas

0,30

—

TSDDRA (1 priemonė)

—

0,30

Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė)

0,30

1,20

Garantijos iki 8 milijardų eurų (3 priemonė)

8

Antrųjų nuostolių garantija, 1,25

Į kapitalą konvertuojama PSDD (4 priemonė)

1,20

0,30

Į kapitalą konvertuojami TSDD (5 priemonė)

—

0,20

ORA

0,90

—

II kapitalo didinimas (6 priemonė)

0,83/0,99

0,17/0,22

| (56) | Prancūzijos manymu, restruktūrizavimo planas leis atkurti ilgalaikį Alstom gyvybingumą. Prognozės pateikiamos finansinių išteklių plano (Three Year Treasury Plan) W10 variante. Šis variantas yra paskutinis, jame yra pateikiamos visos prognozės kiekvieniems finansiniams metams nuo 2003–2004 iki 2005–2006 m. Pagrindiniai šio plano skaičiai pateikiami 5 lentelėje. |
| --- | --- |

(56)

5 lentelė

Trijų metų Alstom perfinansavimo planas – W10 variantas, 2003 m. rugsėjis

| (milijardais eurų) |
| --- |
| Finansiniai metai | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 |
| Gauti užsakymai | 19,123 | [↘] (10) | [↗] | [↗] |
| Pramoninės turbinos | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T & D (kartu su Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Įmonė ir kt. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Buffer | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pardavimai | 21,351 | [↘] | [↘] | [↗] |
| Pramoninės turbinos | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T & D (kartu su Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Įmonė ir kt. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Buffer | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Veiklos rezultatas
  Veiklos pelno marža | (0,507)
  – 2,4 % | [↗] | [↗] | [↗] |
| EBIT | (1,062) | [↗] | [↗] | [↗] |
| Grynųjų srautai, neto | (0,265) | [↘] | [↗] | [↘] |
| Bendra skola, bruto | 6,688 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Ekonominė skola | 4,918 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Nuosavas kapitalas | 0,847 | [↗] | [↘] | [↗] |
| Skola/Nuosavas kapitalas | 581 % | [↘] | [↗] | [↘] |

(milijardais eurų)

Finansiniai metai

2002–2003

2003–2004

2004–2005

2005–2006

Gauti užsakymai

19,123

[↘] (10)

[↗]

[↗]

Pramoninės turbinos

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T & D (kartu su Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Įmonė ir kt.

[...]

[...]

[...]

[...]

Buffer

[...]

[...]

[...]

[...]

Pardavimai

21,351

[↘]

[↘]

[↗]

Pramoninės turbinos

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T & D (kartu su Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Įmonė ir kt.

[...]

[...]

[...]

[...]

Buffer

[...]

[...]

[...]

[...]

Veiklos rezultatas

Veiklos pelno marža

(0,507)

– 2,4 %

[↗]

[↗]

[↗]

EBIT

(1,062)

[↗]

[↗]

[↗]

Grynųjų srautai, neto

(0,265)

[↘]

[↗]

[↘]

Bendra skola, bruto

6,688

[↘]

[↘]

[↘]

Ekonominė skola

4,918

[↘]

[↘]

[↘]

Nuosavas kapitalas

0,847

[↗]

[↘]

[↗]

Skola/Nuosavas kapitalas

581 %

[↘]

[↗]

[↘]

| (57) | Įvykus 2004 m. gegužę paskelbtiems finansinės schemos pasikeitimams Prancūzija pranešė naują finansinių prognozių versiją. Svarbiausi šios versijos skaičiai pateikiami 6 lentelėje. Nurodyti du dydžiai: pirmasis tinka, jei bankai konvertuotų maksimalią paskolų sumą, numatytą 2004 m. paskelbtoje finansinėje schemoje (tai yra, 700 milijonus eurų); antrasis tinka, jei bankai nekonvertuotų nė vienos savo paskolos. Prognozėse neatsižvelgiama į perleidimus, kuriuos turės atlikti bendrovė. |
| --- | --- |

(57)

6 lentelė

Naujosios prognozės atsižvelgiant į naujų finansines priemones

| (milijardais eurų) |
| --- |
| Finansiniai metai | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 |
| Visa skola, bruto | [...] | [↘] | [↘] |
| Ekonominė skola | [...] | [↘] | [↘] |
| Nuosavas kapitalas | [...] | [↘] | [↗] |
| Skola/Nuosavas kapitalas | [...] | [↘] | [↘] |

(milijardais eurų)

Finansiniai metai

2004–2005

2005–2006

2006–2007

Visa skola, bruto

[...]

[↘]

[↘]

Ekonominė skola

[...]

[↘]

[↘]

Nuosavas kapitalas

[...]

[↘]

[↗]

Skola/Nuosavas kapitalas

[...]

[↘]

[↘]

4.   Kitos priemonės

| (58) | Be jau minėtų priemonių 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime buvo paminėta priemonė, apie kurią Komisija jau žinojo iš spaudos ir dėl kurios 2003 m. liepos 10 d. laišku Prancūzija buvo paprašyta pateikti informaciją (7 priemonė, buvusi 5 priemonė): pasak spaudos, atominės energetikos grupė Areva pateikė Alstom T & D sektoriaus pirkimo pasiūlymą, kurio numanoma vertė didesnė nei 1 milijardas eurų. Anot Prancūzijos, stebėjimo tarybos posėdyje 2003 m. liepos 1 d. Prancūzijos vyriausybė davė sutikimą (11)
  Areva direktorių tarybos pasiūlymui pateikti šio sektoriaus pirkimo pasiūlymą Alstom. Pažymėtina, kad ši priemonė aiškiai nurodoma restruktūrizavimo plane ir 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime. |
| --- | --- |

(58)

Be jau minėtų priemonių 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime buvo paminėta priemonė, apie kurią Komisija jau žinojo iš spaudos ir dėl kurios 2003 m. liepos 10 d. laišku Prancūzija buvo paprašyta pateikti informaciją (7 priemonė, buvusi 5 priemonė): pasak spaudos, atominės energetikos grupė Areva pateikė Alstom T & D sektoriaus pirkimo pasiūlymą, kurio numanoma vertė didesnė nei 1 milijardas eurų. Anot Prancūzijos, stebėjimo tarybos posėdyje 2003 m. liepos 1 d. Prancūzijos vyriausybė davė sutikimą (11)
  Areva direktorių tarybos pasiūlymui pateikti šio sektoriaus pirkimo pasiūlymą Alstom. Pažymėtina, kad ši priemonė aiškiai nurodoma restruktūrizavimo plane ir 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime.

| (59) | Be to, Komisija sužinojo apie eilę nepraneštų priemonių, dėl kurių 2003 m. rugpjūčio 28d. ir gruodžio 3 d. laiškais Prancūzija buvo paprašyta pateikti informaciją: |
| --- | --- |

(59)

Be to, Komisija sužinojo apie eilę nepraneštų priemonių, dėl kurių 2003 m. rugpjūčio 28d. ir gruodžio 3 d. laiškais Prancūzija buvo paprašyta pateikti informaciją:

III.   PROCEDŪROS METODŲ PAGRINDIMAS

| (60) | Formali tyrimo procedūra buvo pradėta siekiant patikrinti, ar priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta 2003 m. vasarą, yra su bendrąja rinka suderinama pagalba. Nors šios priemonės buvo skirtos iš valstybės išteklių, suteikė Alstom galimybę toliau veikti atitinkamose rinkose, gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, Prancūzija ginčijo kai kurių priemonių priskyrimą prie pagalbos (ypač 1 priemonės). Beje, Prancūzijos pateikta informacija dėl 7–10 priemonių buvo nepakankama, o kitos priemonės buvo laikomos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba. Priemonių visuma galėjo neatitikti Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti nustatytų kriterijų (12) (toliau – gairės), ypač tos priemonės, kurias Prancūzija pavadino sanavimo pagalba, nes restruktūrizavimo planas buvo jau įgyvendintas. |
| --- | --- |

(60)

Formali tyrimo procedūra buvo pradėta siekiant patikrinti, ar priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta 2003 m. vasarą, yra su bendrąja rinka suderinama pagalba. Nors šios priemonės buvo skirtos iš valstybės išteklių, suteikė Alstom galimybę toliau veikti atitinkamose rinkose, gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, Prancūzija ginčijo kai kurių priemonių priskyrimą prie pagalbos (ypač 1 priemonės). Beje, Prancūzijos pateikta informacija dėl 7–10 priemonių buvo nepakankama, o kitos priemonės buvo laikomos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba. Priemonių visuma galėjo neatitikti Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti nustatytų kriterijų (12) (toliau – gairės), ypač tos priemonės, kurias Prancūzija pavadino sanavimo pagalba, nes restruktūrizavimo planas buvo jau įgyvendintas.

| (61) | Vėliau Prancūzija iš dalies pakeitė pradines pagalbos priemones, sudariusi naują susitarimą su bankais. Šios priemonės buvo praneštos Komisijai 2003 m. rugsėjo 26 d. Atsižvelgiant į tai formali tyrimo procedūra buvo išplėsta ir apėmė naująsias priemones, kurios iš dalies pakeitė pagal 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą nustatytas priemones bei pakeitė susitarimo sumos dydį. |
| --- | --- |

(61)

Vėliau Prancūzija iš dalies pakeitė pradines pagalbos priemones, sudariusi naują susitarimą su bankais. Šios priemonės buvo praneštos Komisijai 2003 m. rugsėjo 26 d. Atsižvelgiant į tai formali tyrimo procedūra buvo išplėsta ir apėmė naująsias priemones, kurios iš dalies pakeitė pagal 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą nustatytas priemones bei pakeitė susitarimo sumos dydį.

| (62) | 2004 m. gegužę atsiradus naujai finansinei schemai, Komisija nutarė, kad nėra nei reikalo, nei būtinybės antrą kartą išplėsti tyrimo procedūrą. Visų pirma buvo konstatuota, kad dėl padarytų pakeitimų bendra pagalbos suma ne padidėjo, o priešingai, sumažėjo. Iš tiesų, garantinei linijai suteiktas valstybės laidavimas (3 priemonė), pakeitęs ankstesnę valstybės garantiją, sumažino valstybės riziką 1 milijardu eurų. Be to, pagal nustatytą garantijų mechanizmą buvo numatyta, kad nuostoliai pirmumo tvarka bus padengiami iš įmonės skirto 700 milijonų eurų užstato, o valstybė įsikiš tik antraeilės garantijos atveju. Nepriklausomai nuo nuostolių dydžio, valstybės dengiama suma išlieka mažesnė nei buvo numatyta ankstesniojoje schemoje. Kaip bus išaiškinta VI skyriaus 3 dalyje, garantijos turi būti vertinamos kaip valstybės pagalba, galinti siekti iki 100 % jų vertės. Atsižvelgiant į tai, valstybės įsipareigojimų išplėtimą garantijomis puikiai kompensuoja įdiegus naująją schemą realiai ir žymiai sumažėjusi pagalbos suma. Be to, valstybės skolos (4 ir 5 priemonės) konvertavimas į kapitalą, numatytas pagal šias pataisas, nepadidina su tuo susijusios pagalbos sumos. Iš tiesų, kaip bus išaiškinta VI skyriaus 3 dalyje, šiuo atveju paskolos nuo jų suteikimo momento yra laikomos pagalba, kurios dydis siekia 100 % atitinkamos sumos. Galiausiai, valstybės investicija į naująją kapitalo didinimo operaciją (6 priemonė) nebus tokia reikšminga palyginus su privataus sektoriaus investicijomis. Ji bus proporcinga valstybės įsigyto kapitalo dydžiui ir vyks tomis pat sąlygomis, kaip ir kitų dalyvių. Be to, kalbant apie bendrą valstybei tenkančią finansinę riziką, jos investiciją į kapitalo didinimą puikiai kompensuos sumažėjęs laidavimo garantinei linijai dydis. |
| --- | --- |

(62)

2004 m. gegužę atsiradus naujai finansinei schemai, Komisija nutarė, kad nėra nei reikalo, nei būtinybės antrą kartą išplėsti tyrimo procedūrą. Visų pirma buvo konstatuota, kad dėl padarytų pakeitimų bendra pagalbos suma ne padidėjo, o priešingai, sumažėjo. Iš tiesų, garantinei linijai suteiktas valstybės laidavimas (3 priemonė), pakeitęs ankstesnę valstybės garantiją, sumažino valstybės riziką 1 milijardu eurų. Be to, pagal nustatytą garantijų mechanizmą buvo numatyta, kad nuostoliai pirmumo tvarka bus padengiami iš įmonės skirto 700 milijonų eurų užstato, o valstybė įsikiš tik antraeilės garantijos atveju. Nepriklausomai nuo nuostolių dydžio, valstybės dengiama suma išlieka mažesnė nei buvo numatyta ankstesniojoje schemoje. Kaip bus išaiškinta VI skyriaus 3 dalyje, garantijos turi būti vertinamos kaip valstybės pagalba, galinti siekti iki 100 % jų vertės. Atsižvelgiant į tai, valstybės įsipareigojimų išplėtimą garantijomis puikiai kompensuoja įdiegus naująją schemą realiai ir žymiai sumažėjusi pagalbos suma. Be to, valstybės skolos (4 ir 5 priemonės) konvertavimas į kapitalą, numatytas pagal šias pataisas, nepadidina su tuo susijusios pagalbos sumos. Iš tiesų, kaip bus išaiškinta VI skyriaus 3 dalyje, šiuo atveju paskolos nuo jų suteikimo momento yra laikomos pagalba, kurios dydis siekia 100 % atitinkamos sumos. Galiausiai, valstybės investicija į naująją kapitalo didinimo operaciją (6 priemonė) nebus tokia reikšminga palyginus su privataus sektoriaus investicijomis. Ji bus proporcinga valstybės įsigyto kapitalo dydžiui ir vyks tomis pat sąlygomis, kaip ir kitų dalyvių. Be to, kalbant apie bendrą valstybei tenkančią finansinę riziką, jos investiciją į kapitalo didinimą puikiai kompensuos sumažėjęs laidavimo garantinei linijai dydis.

| (63) | Taip pat buvo konstatuota, kad naujosios finansinės schemos pakeitimai, atlikti 2004 m. gegužę, pasireiškė labai žymiai padidėjusiu privataus sektoriaus įnašu į restruktūrizavimą, todėl reikšmingai pagerėjo Alstom finansinė būklė. Iš teisų, pakeitus valstybės laidavimą dėl garantinės linijos, bankų finansinė rizika pasiekė 6 milijardus eurų. Be to, daugiau nei 80 % sumos naujam kapitalo didinimui garantuos bankai. Galiausiai pažymėtinas labai svarbus pačios įmonės indėlis – ji finansuos 700 milijonų eurų vertės užstatą grynaisiais, pirmojo lygio laidą naujajai garantinei linijai. |
| --- | --- |

(63)

Taip pat buvo konstatuota, kad naujosios finansinės schemos pakeitimai, atlikti 2004 m. gegužę, pasireiškė labai žymiai padidėjusiu privataus sektoriaus įnašu į restruktūrizavimą, todėl reikšmingai pagerėjo Alstom finansinė būklė. Iš teisų, pakeitus valstybės laidavimą dėl garantinės linijos, bankų finansinė rizika pasiekė 6 milijardus eurų. Be to, daugiau nei 80 % sumos naujam kapitalo didinimui garantuos bankai. Galiausiai pažymėtinas labai svarbus pačios įmonės indėlis – ji finansuos 700 milijonų eurų vertės užstatą grynaisiais, pirmojo lygio laidą naujajai garantinei linijai.

| (64) | Galiausiai pažymėtina, kad finansinės schemos pakeitimus lydėjo 96–103 konstatuojamosiose dalyse apibūdinti Prancūzijos įsipareigojimai, viena vertus, kompensuosiantys dėl pagalbos priemonių galinčius atsirasti konkurencijos iškraipymus apribodami valstybės intervenciją laiko prasme, ir, antra, užtikrinantys ilgalaikį įmonės gyvybingumą. |
| --- | --- |

(64)

Galiausiai pažymėtina, kad finansinės schemos pakeitimus lydėjo 96–103 konstatuojamosiose dalyse apibūdinti Prancūzijos įsipareigojimai, viena vertus, kompensuosiantys dėl pagalbos priemonių galinčius atsirasti konkurencijos iškraipymus apribodami valstybės intervenciją laiko prasme, ir, antra, užtikrinantys ilgalaikį įmonės gyvybingumą.

| (65) | Esant tokiai padėčiai, Komisija mano, kad 2004 m. gegužės mėnesį įvykę pokyčiai sumažino valstybės intervencijos dydį ir padidino privačių partnerių indėlį, todėl buvo apriboti konkurencijos iškraipymai, atsirandantys dėl šių priemonių visumos, ir kartu reikšmingai prisidėta prie ilgalaikio įmonės gyvybingumo užtikrinimo. Todėl šie pakeitimai negali sustiprinti Komisijos abejonių dėl visų priemonių tinkamumo ar sukelti naujų abejonių dėl tam tikrų atskirų priemonių. Priešingai, šie pokyčiai padėjo išsklaidyti kai kurias abejones, pareikštas sprendime pradėti tyrimą ir sprendime dėl formalios tyrimo procedūros išplėtimo. Galiausiai, teisiškai neprivalomas naujas procedūros išplėtimas būtų netinkamas, nes neišvengiamai atitolintų galutinio sprendimo priėmimą, kuris yra labai svarbus norint įgyvendinti restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(65)

Esant tokiai padėčiai, Komisija mano, kad 2004 m. gegužės mėnesį įvykę pokyčiai sumažino valstybės intervencijos dydį ir padidino privačių partnerių indėlį, todėl buvo apriboti konkurencijos iškraipymai, atsirandantys dėl šių priemonių visumos, ir kartu reikšmingai prisidėta prie ilgalaikio įmonės gyvybingumo užtikrinimo. Todėl šie pakeitimai negali sustiprinti Komisijos abejonių dėl visų priemonių tinkamumo ar sukelti naujų abejonių dėl tam tikrų atskirų priemonių. Priešingai, šie pokyčiai padėjo išsklaidyti kai kurias abejones, pareikštas sprendime pradėti tyrimą ir sprendime dėl formalios tyrimo procedūros išplėtimo. Galiausiai, teisiškai neprivalomas naujas procedūros išplėtimas būtų netinkamas, nes neišvengiamai atitolintų galutinio sprendimo priėmimą, kuris yra labai svarbus norint įgyvendinti restruktūrizavimo planą.

IV.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (66) | 2003 m. rugsėjo 17 d. paskelbus sprendimą pradėti tyrimą, o spalio 15 d. – sprendimą išplėsti procedūrą, Komisija per nustatytą terminą gavo daug trečiųjų šalių – klientų, subrangovų, konkurentų ir Alstom darbuotojų atstovų – pastabų (20 pranešimų iš elektros energijos sektoriaus, 19 iš geležinkelio transporto sektoriaus ir 5 iš abiejų sektorių darbuotojų organizacijų). |
| --- | --- |

(66)

2003 m. rugsėjo 17 d. paskelbus sprendimą pradėti tyrimą, o spalio 15 d. – sprendimą išplėsti procedūrą, Komisija per nustatytą terminą gavo daug trečiųjų šalių – klientų, subrangovų, konkurentų ir Alstom darbuotojų atstovų – pastabų (20 pranešimų iš elektros energijos sektoriaus, 19 iš geležinkelio transporto sektoriaus ir 5 iš abiejų sektorių darbuotojų organizacijų).

| (67) | Dauguma klientų, tiekėjų, subrangovų ir darbuotojų atstovų išreiškė stiprų susirūpinimą dėl Alstom likimo. Kai kuriose pastabose nurodoma, kad įmonės užsidarymas būtų tikras praradimas Europos ekonomikos tinklui. Jose ypač pabrėžiama technologinė įmonės pažanga ir jos atsidavimas moksliniams tyrimams ir plėtrai. Daugelyje pastabų taip pat pažymima, kad Alstom uždarymas nurodoma turėtų neigiamų pasekmių atitinkamoms rinkoms, kuriose koncentracija jau ir taip didelė. Alstom uždarymas padidintų koncentraciją, ir sumažėtų pasiūla. Daug klientų reiškia susirūpinimą dėl to, kad nutrūks jų aprūpinimas. Jie taip pat baiminasi, kad nebebus tinkamai užtikrinama jų modernios įrangos priežiūra ir garantinis aptarnavimas. Galiausiai, įvairūs darbuotojų ir subrangovų atstovai akcentuoja neigiamas socialines pasekmes, kurias neabejotinai sukeltų įmonės uždarymas tiesioginio ir netiesioginio užimtumo srityse. |
| --- | --- |

(67)

Dauguma klientų, tiekėjų, subrangovų ir darbuotojų atstovų išreiškė stiprų susirūpinimą dėl Alstom likimo. Kai kuriose pastabose nurodoma, kad įmonės užsidarymas būtų tikras praradimas Europos ekonomikos tinklui. Jose ypač pabrėžiama technologinė įmonės pažanga ir jos atsidavimas moksliniams tyrimams ir plėtrai. Daugelyje pastabų taip pat pažymima, kad Alstom uždarymas nurodoma turėtų neigiamų pasekmių atitinkamoms rinkoms, kuriose koncentracija jau ir taip didelė. Alstom uždarymas padidintų koncentraciją, ir sumažėtų pasiūla. Daug klientų reiškia susirūpinimą dėl to, kad nutrūks jų aprūpinimas. Jie taip pat baiminasi, kad nebebus tinkamai užtikrinama jų modernios įrangos priežiūra ir garantinis aptarnavimas. Galiausiai, įvairūs darbuotojų ir subrangovų atstovai akcentuoja neigiamas socialines pasekmes, kurias neabejotinai sukeltų įmonės uždarymas tiesioginio ir netiesioginio užimtumo srityse.

| (68) | Marine sektorius susilaukė Nanto ir Saint-Nazaire miestų merų pastabų, kuriose jie išreiškė didelį susirūpinimą dėl socialinių procedūros pasekmių. |
| --- | --- |

(68)

Marine sektorius susilaukė Nanto ir Saint-Nazaire miestų merų pastabų, kuriose jie išreiškė didelį susirūpinimą dėl socialinių procedūros pasekmių.

| (69) | Pagrindinių Alstom konkurentų pateiktos pastabos detaliau išdėstomos 69–75 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(69)

Pagrindinių Alstom konkurentų pateiktos pastabos detaliau išdėstomos 69–75 konstatuojamosiose dalyse.

| (70) | Siemens teigia, kad Alstom patirti sunkumai visų pirma kilo dėl didelių techninių problemų, iškilusių didelio galingumo dujų turbinoms GT24/GT26. Šie sunkumai taip pat susiję su „kukliu“ visos Alstom veiklos pinigų srautu dėl šių priežasčių:






  a) | nepakankamo daugumos įsigytų įmonių integravimo; |
| --- | --- | --- |

(70)

Siemens teigia, kad Alstom patirti sunkumai visų pirma kilo dėl didelių techninių problemų, iškilusių didelio galingumo dujų turbinoms GT24/GT26. Šie sunkumai taip pat susiję su „kukliu“ visos Alstom veiklos pinigų srautu dėl šių priežasčių:

a)

nepakankamo daugumos įsigytų įmonių integravimo;

| b) | per didelė kainų konkurencija, siekiant gaunamais rankpinigiais pagerinti pajėgumų panaudojimą ir piniginių išteklių būklę; |
| --- | --- |

b)

per didelė kainų konkurencija, siekiant gaunamais rankpinigiais pagerinti pajėgumų panaudojimą ir piniginių išteklių būklę;

| c) | nepakankami projektų ir rizikos valdymo gebėjimai. |
| --- | --- |

c)

nepakankami projektų ir rizikos valdymo gebėjimai.

| (71) | Siemens manymu restruktūrizavimo planas nepadės Alstom atkurti ilgalaikio gyvybingumo. Ši trečioji šalis mano, kad grupė bus nepajėgi atlaikyti techninius turbinų GT24/GT26 sutrikimus, ir teigia, kad Alstom geležinkelio įrangos užsakymų maržos yra per siauros; jis taip pat pažymi nepalankias laivų statybos rinkos perspektyvas. Be to jis baiminasi, kad restruktūrizavimo plano nepakaks, kad Alstom galėtų tęsti savo veiklą, ypač Power sektoriuje, kuris, jo manymu, pasižymi maža paklausa ir per didele pasiūla. |
| --- | --- |

(71)

Siemens manymu restruktūrizavimo planas nepadės Alstom atkurti ilgalaikio gyvybingumo. Ši trečioji šalis mano, kad grupė bus nepajėgi atlaikyti techninius turbinų GT24/GT26 sutrikimus, ir teigia, kad Alstom geležinkelio įrangos užsakymų maržos yra per siauros; jis taip pat pažymi nepalankias laivų statybos rinkos perspektyvas. Be to jis baiminasi, kad restruktūrizavimo plano nepakaks, kad Alstom galėtų tęsti savo veiklą, ypač Power sektoriuje, kuris, jo manymu, pasižymi maža paklausa ir per didele pasiūla.

| (72) | Baigdamas, Siemens pažymi, kad rinkose, kuriose veikia Alstom, konkurencija yra pakankamai stipri (iš dalies dėl nuolatos vykstančių konkursų), ir kad Alstom uždarymas nepakeistų šios situacijos. Papildydamas, jis pažymi, kad jei Komisija pritartų restruktūrizavimo planui, Alstom turėtų būti priverstas atsisakyti struktūriškai nuostolingos veiklos ir perleisti papildomą turtą bei pavaldžias įmones. |
| --- | --- |

(72)

Baigdamas, Siemens pažymi, kad rinkose, kuriose veikia Alstom, konkurencija yra pakankamai stipri (iš dalies dėl nuolatos vykstančių konkursų), ir kad Alstom uždarymas nepakeistų šios situacijos. Papildydamas, jis pažymi, kad jei Komisija pritartų restruktūrizavimo planui, Alstom turėtų būti priverstas atsisakyti struktūriškai nuostolingos veiklos ir perleisti papildomą turtą bei pavaldžias įmones.

| (73) | Kitas konkurentas, nepanoręs atskleisti savo tapatybės, labiausiai nerimauja dėl valstybės laidavimo, dengiančio iki 65 % 3,5 milijardo eurų vertės garantinės linijos. Dėl šio laidavimo, jo manymu, gali būti smarkiai iškraipyta konkurencija. Jis teigia, kad garantijų praktika yra būdinga ilgalaikėms sutartims, sudaromoms tuose sektoriuose, kuriuose veikia Alstom. Tačiau valstybės skirta garantija sudaro Alstom galimybę naudotis ypač didele garantijų suma, o tai jai suteikia neproporcingą pranašumą. Todėl šios trečiosios šalies nerimas yra dvejopas: iš vienos pusės, Alstom, gaunanti daug didesnes garantijas nei jos konkurentai turint galvoje visuotinį garantijų pasiūlos sumažėjimą nuo 2002 m., galėtų kandidatuoti gauti daug daugiau sutarčių; iš kitos pusės, Alstom pasinaudotų mažesniais garantijų teikimo kaštais, o tai yra esminis elementas, turint galvoje mažas sektoriaus pelno maržas. Šis konkurentas, kaip ir Siemens, mano, kad geležinkelio transporto rinkos pajėgumai yra per dideli. Dėl to jis siūlo priemones, padėsiančias trečiosioms šalims įgyti intelektinės nuosavybės teises greitaeigių traukinių (TGV) ir (arba) signalizavimo srityse. |
| --- | --- |

(73)

Kitas konkurentas, nepanoręs atskleisti savo tapatybės, labiausiai nerimauja dėl valstybės laidavimo, dengiančio iki 65 % 3,5 milijardo eurų vertės garantinės linijos. Dėl šio laidavimo, jo manymu, gali būti smarkiai iškraipyta konkurencija. Jis teigia, kad garantijų praktika yra būdinga ilgalaikėms sutartims, sudaromoms tuose sektoriuose, kuriuose veikia Alstom. Tačiau valstybės skirta garantija sudaro Alstom galimybę naudotis ypač didele garantijų suma, o tai jai suteikia neproporcingą pranašumą. Todėl šios trečiosios šalies nerimas yra dvejopas: iš vienos pusės, Alstom, gaunanti daug didesnes garantijas nei jos konkurentai turint galvoje visuotinį garantijų pasiūlos sumažėjimą nuo 2002 m., galėtų kandidatuoti gauti daug daugiau sutarčių; iš kitos pusės, Alstom pasinaudotų mažesniais garantijų teikimo kaštais, o tai yra esminis elementas, turint galvoje mažas sektoriaus pelno maržas. Šis konkurentas, kaip ir Siemens, mano, kad geležinkelio transporto rinkos pajėgumai yra per dideli. Dėl to jis siūlo priemones, padėsiančias trečiosioms šalims įgyti intelektinės nuosavybės teises greitaeigių traukinių (TGV) ir (arba) signalizavimo srityse.

| (74) | General Electrics (GE) pateikė informaciją apie rinkas, kuriose ji konkuruoja su Alstom, tiesiogiai nekomentuodama restruktūrizavimo plano. |
| --- | --- |

(74)

General Electrics (GE) pateikė informaciją apie rinkas, kuriose ji konkuruoja su Alstom, tiesiogiai nekomentuodama restruktūrizavimo plano.

| (75) | Galiausiai, kitas konkurentas prieštarauja dėl T & D padalinio perleidimo Areva sąlygų. Jis ypač nerimauja dėl valstybinės Areva grupės atėjimo į šią naują rinką. Šio konkurento manymu šis perleidimas neatitiko prekybinės praktikos nuostatų. Anot jo, dėl Prancūzijos skirtos pagalbos Alstom galėjo sumažinti Areva grupei siūlomą perleidimo kainą. |
| --- | --- |

(75)

Galiausiai, kitas konkurentas prieštarauja dėl T & D padalinio perleidimo Areva sąlygų. Jis ypač nerimauja dėl valstybinės Areva grupės atėjimo į šią naują rinką. Šio konkurento manymu šis perleidimas neatitiko prekybinės praktikos nuostatų. Anot jo, dėl Prancūzijos skirtos pagalbos Alstom galėjo sumažinti Areva grupei siūlomą perleidimo kainą.

V.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

| (76) | Atsakydama į pranešimą apie formalios tyrimo procedūros pradžią ir išplėtimą, Prancūzija pateikė informaciją apie devynias priemones, dėl kurių sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejojanti dėl jų suderinamumo su bendrąja rinka. Ši informacija trumpai apžvelgiama toliau. |
| --- | --- |

(76)

Atsakydama į pranešimą apie formalios tyrimo procedūros pradžią ir išplėtimą, Prancūzija pateikė informaciją apie devynias priemones, dėl kurių sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejojanti dėl jų suderinamumo su bendrąja rinka. Ši informacija trumpai apžvelgiama toliau.

| (77) | Dėl 1, 2, 3 ir 4 priemonių Prancūzija pažymėjo, kad valstybės intervencija buvo būtina norint išvengti Alstom bankroto ir užtikrinti ilgalaikį jos gyvybingumą. Pagrįsdama šį tvirtinimą Prancūzija pateikė papildomos informacijos apie Alstom būklę iki šios intervencijos, apie restruktūrizavimo planą ir apie priemones, kurių ėmėsi įmonė, jos kreditoriai ir akcininkai bei Prancūzija. Ši informacija buvo įtraukta į šio sprendimo II dalį, ypač duomenys, susiję su restruktūrizavimu. |
| --- | --- |

(77)

Dėl 1, 2, 3 ir 4 priemonių Prancūzija pažymėjo, kad valstybės intervencija buvo būtina norint išvengti Alstom bankroto ir užtikrinti ilgalaikį jos gyvybingumą. Pagrįsdama šį tvirtinimą Prancūzija pateikė papildomos informacijos apie Alstom būklę iki šios intervencijos, apie restruktūrizavimo planą ir apie priemones, kurių ėmėsi įmonė, jos kreditoriai ir akcininkai bei Prancūzija. Ši informacija buvo įtraukta į šio sprendimo II dalį, ypač duomenys, susiję su restruktūrizavimu.

| (78) | Atsakydama į pranešimą apie formalios tyrimo procedūros pradžią ir išplėtimą Prancūzija taip pat paskaičiavo įmonei suteiktą pagalbą bei pateikė jų pobūdžio vertinimą. Pažymėtina, kad šiuose skaičiavimuose atsižvelgiama ne į 2004 m. gegužės mėn. pakeistas priemones, o priemonių pakeitimus, o į 2003 m. rugpjūtį ir rugsėjį įgyvendintas arba planuotas priemones. |
| --- | --- |

(78)

Atsakydama į pranešimą apie formalios tyrimo procedūros pradžią ir išplėtimą Prancūzija taip pat paskaičiavo įmonei suteiktą pagalbą bei pateikė jų pobūdžio vertinimą. Pažymėtina, kad šiuose skaičiavimuose atsižvelgiama ne į 2004 m. gegužės mėn. pakeistas priemones, o priemonių pakeitimus, o į 2003 m. rugpjūtį ir rugsėjį įgyvendintas arba planuotas priemones.

| (79) | Prancūzijos manymu 1 priemonėje numatyti TSDDRA yra 300 milijonų eurų nominalios vertės pagalba restruktūrizavimui. Dėl 1,2 milijardo eurų finansinių išteklių, kuriuos skyrė valstybė (2 priemonė) Prancūzija mano, kad 300 milijonų eurų iš pradžių buvo skirti kaip sanavimo pagalba. Turint galvoje, kad jos grąžinimo terminas dabar pailgėjo, ši suma taip pat turi būti vertinama kaip pagalbos restruktūrizavimui dalis. Ir priešingai, 900 milijonų eurų, kuriais buvo padidinta 2 priemonė pagal 2003 m. rugsėjo susitarimą, turi būti visi laikomi sanavimo pagalba. Šie 900 milijonų eurų buvo grąžinti Prancūzijai 2003 m. gruodį ir 2004 m. sausį. Tai yra grynaisiais suteikta pagalba, kuria siekiama neleisti Alstom nedelsiant bankrutuoti, ji buvo grąžinta per šešis mėnesius nuo jos išmokėjimo, kaip numatyta gairėse. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzijos manymu 1 priemonėje numatyti TSDDRA yra 300 milijonų eurų nominalios vertės pagalba restruktūrizavimui. Dėl 1,2 milijardo eurų finansinių išteklių, kuriuos skyrė valstybė (2 priemonė) Prancūzija mano, kad 300 milijonų eurų iš pradžių buvo skirti kaip sanavimo pagalba. Turint galvoje, kad jos grąžinimo terminas dabar pailgėjo, ši suma taip pat turi būti vertinama kaip pagalbos restruktūrizavimui dalis. Ir priešingai, 900 milijonų eurų, kuriais buvo padidinta 2 priemonė pagal 2003 m. rugsėjo susitarimą, turi būti visi laikomi sanavimo pagalba. Šie 900 milijonų eurų buvo grąžinti Prancūzijai 2003 m. gruodį ir 2004 m. sausį. Tai yra grynaisiais suteikta pagalba, kuria siekiama neleisti Alstom nedelsiant bankrutuoti, ji buvo grąžinta per šešis mėnesius nuo jos išmokėjimo, kaip numatyta gairėse.

| (80) | Prancūzija pateikė skaičiavimus senajam 3,5 milijardo eurų garantinės linijos laidavimui, teigdama, kad pagalba turėtų būti skaičiuojama dauginant didžiausią valstybės įsipareigojimo sumą iš „realios“ rizikos, kad laidavimu bus pasinaudota, ir atimant Alstom apmokėtus kaštus. Reali rizika, kad laidavimu bus pasinaudota, gali kilti dėl dviejų veiksnių: rizikos, kad Alstom negalės atlikti užsakymų pagal savo sutartis (atlikimo rizika), ir rizikos, kad ji nepajėgs grąžinti šios garantijos (grąžinimo rizika). Prancūzija paskaičiavo sumą nuo 0 iki 43 milijonų eurų. Beje, Prancūzija tvirtina, kad pagalba, susijusi su laidavimu, turėtų būti laikoma sanavimo pagalba visą garantijų teikimo laikotarpį. Ir priešingai, laidavimo galiojimas visą sutarčių, kurios teikiamos garantijos, vykdymo laikotarpį turėtų būti laikomas pagalba restruktūrizavimui. Pažymėtina, kad Prancūzija nepateikė savo vertinimo apie naująją sindikuotą 8 milijardų eurų vertės liniją, kuri pakeitė 2003 m. vasarą nustatytą liniją. |
| --- | --- |

(80)

Prancūzija pateikė skaičiavimus senajam 3,5 milijardo eurų garantinės linijos laidavimui, teigdama, kad pagalba turėtų būti skaičiuojama dauginant didžiausią valstybės įsipareigojimo sumą iš „realios“ rizikos, kad laidavimu bus pasinaudota, ir atimant Alstom apmokėtus kaštus. Reali rizika, kad laidavimu bus pasinaudota, gali kilti dėl dviejų veiksnių: rizikos, kad Alstom negalės atlikti užsakymų pagal savo sutartis (atlikimo rizika), ir rizikos, kad ji nepajėgs grąžinti šios garantijos (grąžinimo rizika). Prancūzija paskaičiavo sumą nuo 0 iki 43 milijonų eurų. Beje, Prancūzija tvirtina, kad pagalba, susijusi su laidavimu, turėtų būti laikoma sanavimo pagalba visą garantijų teikimo laikotarpį. Ir priešingai, laidavimo galiojimas visą sutarčių, kurios teikiamos garantijos, vykdymo laikotarpį turėtų būti laikomas pagalba restruktūrizavimui. Pažymėtina, kad Prancūzija nepateikė savo vertinimo apie naująją sindikuotą 8 milijardų eurų vertės liniją, kuri pakeitė 2003 m. vasarą nustatytą liniją.

| (81) | Dėl 300 milijonų eurų vertės pagalbos PSDD forma (4 priemonė), Prancūzijos skaičiavimais valstybės pagalbos CFDI suteiktai garantijai dydis siekia 140 milijonų eurų, t. y. 50 % CFDI skirtos paskolos sumos, atėmus 10 milijonų eurų susijusių išlaidų ir sąnaudų. |
| --- | --- |

(81)

Dėl 300 milijonų eurų vertės pagalbos PSDD forma (4 priemonė), Prancūzijos skaičiavimais valstybės pagalbos CFDI suteiktai garantijai dydis siekia 140 milijonų eurų, t. y. 50 % CFDI skirtos paskolos sumos, atėmus 10 milijonų eurų susijusių išlaidų ir sąnaudų.

| (82) | Prancūzija dar kartą tvirtina, kad restruktūrizavimo planas leis Alstom susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. Prancūzija taip pat tvirtina, kad Alstom įvykdyti perleidimai ir pramoninio bei veiklos restruktūrizavimo priemonės, apibūdintos II skyriaus 3 dalyje, yra pakankamos kompensacinės priemonės, leisiančios išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(82)

Prancūzija dar kartą tvirtina, kad restruktūrizavimo planas leis Alstom susigrąžinti ilgalaikį gyvybingumą. Prancūzija taip pat tvirtina, kad Alstom įvykdyti perleidimai ir pramoninio bei veiklos restruktūrizavimo priemonės, apibūdintos II skyriaus 3 dalyje, yra pakankamos kompensacinės priemonės, leisiančios išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo.

| (83) | Beje, Prancūzija toliau teigia, kad Alstom suteiktos pagalbos priemonės atitinka būtinąjį minimumą, reikalingą garantuoti ir jos trumpalaikį išlikimą (finansinių išteklių ir laidavimo suteikimas), ir ilgalaikį jos gyvybingumą (ilgalaikis finansinis ir pramoninis restruktūrizavimas). |
| --- | --- |

(83)

Beje, Prancūzija toliau teigia, kad Alstom suteiktos pagalbos priemonės atitinka būtinąjį minimumą, reikalingą garantuoti ir jos trumpalaikį išlikimą (finansinių išteklių ir laidavimo suteikimas), ir ilgalaikį jos gyvybingumą (ilgalaikis finansinis ir pramoninis restruktūrizavimas).

| (84) | Kalbėdama apie Alstom bankroto ekonomines ir socialines pasekmes Prancūzija tvirtina, kad jos priklausys nuo dėl bankroto atleistų darbuotojų skaičiaus. Nors ir pripažindama, kad kai kurią Alstom veiklą galėtų veiksmingai perimti kiti operatoriai, Prancūzija teigia, kad [...] (13) visiškai ir paprastai perleistų savo veiklą, o dėl to, turint galvoje ir būtiną tų sektorių, kurių veikla turi būti išsaugota, restruktūrizavimą (pagal prognozes – 20 %), reikėtų atleisti 53 600 darbuotojų. |
| --- | --- |

(84)

Kalbėdama apie Alstom bankroto ekonomines ir socialines pasekmes Prancūzija tvirtina, kad jos priklausys nuo dėl bankroto atleistų darbuotojų skaičiaus. Nors ir pripažindama, kad kai kurią Alstom veiklą galėtų veiksmingai perimti kiti operatoriai, Prancūzija teigia, kad [...] (13) visiškai ir paprastai perleistų savo veiklą, o dėl to, turint galvoje ir būtiną tų sektorių, kurių veikla turi būti išsaugota, restruktūrizavimą (pagal prognozes – 20 %), reikėtų atleisti 53 600 darbuotojų.

| (85) | Prancūzija taip pat prognozuoja kitas problemas, susijusias su tuo, kad 75 % Alstom veiklos yra patikėta subrangovams, dėl ko, jos teigimu, bus atleista dar papildomai 112 800 darbuotojų. Prie šio skaičiaus reikėtų pridėti dar apie 50 000 atleidimų iš darbo (netiesioginių) labiausiai paveiktuose regionuose. Bendras planuojamų atleidimų skaičius bankroto atveju, Prancūzijos manymu, siektų 216 400. |
| --- | --- |

(85)

Prancūzija taip pat prognozuoja kitas problemas, susijusias su tuo, kad 75 % Alstom veiklos yra patikėta subrangovams, dėl ko, jos teigimu, bus atleista dar papildomai 112 800 darbuotojų. Prie šio skaičiaus reikėtų pridėti dar apie 50 000 atleidimų iš darbo (netiesioginių) labiausiai paveiktuose regionuose. Bendras planuojamų atleidimų skaičius bankroto atveju, Prancūzijos manymu, siektų 216 400.

| (86) | Prancūzija dar pažymi, kad Alstom bankrotas galėtų savo ruožtu sukelti [...]. |
| --- | --- |

(86)

Prancūzija dar pažymi, kad Alstom bankrotas galėtų savo ruožtu sukelti [...].

| (87) | Dėl gamybos pajėgumų tose rinkose, kuriose veikia Alstom Prancūzija pažymi, kad jie yra labai lankstūs ir gali lengvai būti pritaikomi pagal vidutinės trukmės paklausą, net jei konjunktūriniai paklausos svyravimai gali sukelti trumpalaikę perprodukciją. Tokia dabar yra padėtis Power Turbo-Systems padalinyje. Tačiau Prancūzija mano, kad veiksmingomis priemonėmis per vidutinės trukmės laikotarpį galima rezorbuoti perteklinius pajėgumus. Pajėgumai nebelaikomi problema ir Transport sektoriuje, nes jame lengva gamybą pritaikyti pagal paklausą. Galiausiai, Marine sektoriuje, ypač kruizinių laivų segmente, dabartinė krizė laikoma laikina, atsižvelgiant į geras ilgalaikes augimo perspektyvas. |
| --- | --- |

(87)

Dėl gamybos pajėgumų tose rinkose, kuriose veikia Alstom Prancūzija pažymi, kad jie yra labai lankstūs ir gali lengvai būti pritaikomi pagal vidutinės trukmės paklausą, net jei konjunktūriniai paklausos svyravimai gali sukelti trumpalaikę perprodukciją. Tokia dabar yra padėtis Power Turbo-Systems padalinyje. Tačiau Prancūzija mano, kad veiksmingomis priemonėmis per vidutinės trukmės laikotarpį galima rezorbuoti perteklinius pajėgumus. Pajėgumai nebelaikomi problema ir Transport sektoriuje, nes jame lengva gamybą pritaikyti pagal paklausą. Galiausiai, Marine sektoriuje, ypač kruizinių laivų segmente, dabartinė krizė laikoma laikina, atsižvelgiant į geras ilgalaikes augimo perspektyvas.

| (88) | Dėl Alstom T & D padalinio pardavimo Areva (7 priemonė) Prancūzija pateikė papildomos informacijos, siekdama įrodyti, kad šiame sandoryje nebuvo jokios valstybės pagalbos. Anot jos, sutarta kaina buvo 950 milijonai eurų, atėmus konsoliduotą grynąją perleisto turto skolą. Šis sandoris buvo įvykdytas 2004 m. sausį už [...] 920 milijonų eurų. Prancūzija nurodė, kad Areva pasiūlymas buvo mažesnis nei būtų galėję pasiūlyti kiti potencialūs pirkėjai, tačiau Alstom jį pasirinko kaip naudingiausią, daugiausia dėl to, kad Areva turėjo galimybę sumokėti savo kainą per ribotą laiką, neimdama naujų paskolų ar nedidindama kapitalo. Be to, Areva, priešingai nei kiti potencialūs pirkėjai, nepareikalavo, kad Alstom liktų perleistos veiklos dalies akcininkė. Prancūzija taip pat pažymėjo, kad Areva pasiūlyta kaina pasirodė atitinkanti įvairių Alstom ir Areva atliktų vertinimų dydį. Pagal paskutinįjį vertinimą, atliktą 2003 m. liepą, nustatyta kaina buvo tarp 1 ir 1,5 milijardo eurų. |
| --- | --- |

(88)

Dėl Alstom T & D padalinio pardavimo Areva (7 priemonė) Prancūzija pateikė papildomos informacijos, siekdama įrodyti, kad šiame sandoryje nebuvo jokios valstybės pagalbos. Anot jos, sutarta kaina buvo 950 milijonai eurų, atėmus konsoliduotą grynąją perleisto turto skolą. Šis sandoris buvo įvykdytas 2004 m. sausį už [...] 920 milijonų eurų. Prancūzija nurodė, kad Areva pasiūlymas buvo mažesnis nei būtų galėję pasiūlyti kiti potencialūs pirkėjai, tačiau Alstom jį pasirinko kaip naudingiausią, daugiausia dėl to, kad Areva turėjo galimybę sumokėti savo kainą per ribotą laiką, neimdama naujų paskolų ar nedidindama kapitalo. Be to, Areva, priešingai nei kiti potencialūs pirkėjai, nepareikalavo, kad Alstom liktų perleistos veiklos dalies akcininkė. Prancūzija taip pat pažymėjo, kad Areva pasiūlyta kaina pasirodė atitinkanti įvairių Alstom ir Areva atliktų vertinimų dydį. Pagal paskutinįjį vertinimą, atliktą 2003 m. liepą, nustatyta kaina buvo tarp 1 ir 1,5 milijardo eurų.

| (89) | 2004 m. vasario 11 d. atsakyme dėl 8, 9 ir 10 priemonių Prancūzija neigė suteikusi garantiją kuriai nors iš šių operacijų. Tačiau Prancūzija pripažino suteikusi [...] GdF ir [...] SNCF „komforto elementų“ perkant laivus. Gavusi Komisijos prašymą, Prancūzija atsiuntė laiškų, kuriais šie „komforto elementai“ įgavo konkrečią išraišką, kopijas. Šiuose laiškuose valstybė tvirtino, kad jei operacijos negalėtų būti tinkamai įvykdytos, ji pradėtų nuostolių atlyginimo procedūrą. |
| --- | --- |

(89)

2004 m. vasario 11 d. atsakyme dėl 8, 9 ir 10 priemonių Prancūzija neigė suteikusi garantiją kuriai nors iš šių operacijų. Tačiau Prancūzija pripažino suteikusi [...] GdF ir [...] SNCF „komforto elementų“ perkant laivus. Gavusi Komisijos prašymą, Prancūzija atsiuntė laiškų, kuriais šie „komforto elementai“ įgavo konkrečią išraišką, kopijas. Šiuose laiškuose valstybė tvirtino, kad jei operacijos negalėtų būti tinkamai įvykdytos, ji pradėtų nuostolių atlyginimo procedūrą.

| (90) | Prancūzija pažymi, kad Komisijai atsiųstų suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų autoriai yra tiek Alstom konkurentai, tiek įmonės darbuotojų profsąjungos, tiekėjai, klientai ar net jos subrangovai. Ji pažymi neįprastai didelį skaičių nuomonių, kuriose pasisakoma už minėtas priemones, ir pabrėžia, kad daug trečiųjų šalių reiškia didelį susirūpinimą dėl rizikos, kurią Alstom uždarymas sukeltų tiesioginiam ir netiesioginiam užimtumui, vykdomų sutarčių likimui (ypač technologijų perdavimo prasme) arba įmonės subrangovams. Kitas nuomones Prancūzija įvertino kaip neutralias. |
| --- | --- |

(90)

Prancūzija pažymi, kad Komisijai atsiųstų suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų autoriai yra tiek Alstom konkurentai, tiek įmonės darbuotojų profsąjungos, tiekėjai, klientai ar net jos subrangovai. Ji pažymi neįprastai didelį skaičių nuomonių, kuriose pasisakoma už minėtas priemones, ir pabrėžia, kad daug trečiųjų šalių reiškia didelį susirūpinimą dėl rizikos, kurią Alstom uždarymas sukeltų tiesioginiam ir netiesioginiam užimtumui, vykdomų sutarčių likimui (ypač technologijų perdavimo prasme) arba įmonės subrangovams. Kitas nuomones Prancūzija įvertino kaip neutralias.

| (91) | Prancūzija pažymi, kad tik dvi iš gausių suinteresuotųjų trečiųjų šalių – pavyzdžiui, Siemens – pareiškė nepasitenkinimą dėl numatytų priemonių. Prancūzija ginčija Siemens teiginius, kad ypač Alstom Transport sektorius galėtų rodyti silpnumo ženklų. Ji nurodo, kad šio sektoriaus veiklos pelno marža sumažėjo tik dėl vienkartinių Alstom patiriamų sunkumų, ir kad pelningumo perspektyvos apie 2005–2006 m. yra visiškai palankios. Siemens, be to, mano, kad viso geležinkelio sektoriaus pajėgumai yra per dideli, nors kita trečioji suinteresuotoji šalis teigia, kad šie pertekliniai pajėgumai būdingi tik riedmenų sektoriui. Abiem atvejais Prancūzija ginčija tokį vertinimą ir ypač pažymi, kad gamyklų uždarymų buvo imtasi tik dėl specifinių vietos gamybinių pajėgumų pertekliaus. Be to, Prancūzija pažymi, kad Alstom tęsia restruktūrizavimo pastangas. |
| --- | --- |

(91)

Prancūzija pažymi, kad tik dvi iš gausių suinteresuotųjų trečiųjų šalių – pavyzdžiui, Siemens – pareiškė nepasitenkinimą dėl numatytų priemonių. Prancūzija ginčija Siemens teiginius, kad ypač Alstom Transport sektorius galėtų rodyti silpnumo ženklų. Ji nurodo, kad šio sektoriaus veiklos pelno marža sumažėjo tik dėl vienkartinių Alstom patiriamų sunkumų, ir kad pelningumo perspektyvos apie 2005–2006 m. yra visiškai palankios. Siemens, be to, mano, kad viso geležinkelio sektoriaus pajėgumai yra per dideli, nors kita trečioji suinteresuotoji šalis teigia, kad šie pertekliniai pajėgumai būdingi tik riedmenų sektoriui. Abiem atvejais Prancūzija ginčija tokį vertinimą ir ypač pažymi, kad gamyklų uždarymų buvo imtasi tik dėl specifinių vietos gamybinių pajėgumų pertekliaus. Be to, Prancūzija pažymi, kad Alstom tęsia restruktūrizavimo pastangas.

| (92) | Dėl Power sektoriaus Prancūzija pabrėžia Alstom naudojamas moderniausias technologijas. Ji aiškina, kad maržų mažėjimą 1999–2003 m., apie kurį informavo Siemens, sukėlė laikinos šiandieną jau išspręstos techninės dujų turbinų GT24 ir GT26 problemos. Prancūzija be to patikslino, kad, priešingai Siemens teiginiams, Power Turbo-Systems padalinys neturi jokių struktūrinių problemų. Ji dar primena, kad perleidus pramoninių turbinų veiklą Siemens, o T & D – Areva, šiame sektoriuje buvo reikšmingai sumažinti pajėgumai ir kad toliau tęsiamas restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(92)

Dėl Power sektoriaus Prancūzija pabrėžia Alstom naudojamas moderniausias technologijas. Ji aiškina, kad maržų mažėjimą 1999–2003 m., apie kurį informavo Siemens, sukėlė laikinos šiandieną jau išspręstos techninės dujų turbinų GT24 ir GT26 problemos. Prancūzija be to patikslino, kad, priešingai Siemens teiginiams, Power Turbo-Systems padalinys neturi jokių struktūrinių problemų. Ji dar primena, kad perleidus pramoninių turbinų veiklą Siemens, o T & D – Areva, šiame sektoriuje buvo reikšmingai sumažinti pajėgumai ir kad toliau tęsiamas restruktūrizavimas.

| (93) | Viena trečiųjų šalių savo pastabose primena apie didelę garantijų svarbą transporto sektoriuje ir tvirtai prieštarauja valstybei laiduojant bankų Alstom suteiktoms garantijoms. Prancūzija čia pažymi, kad garantijos buvo panaudotos pagal grupės istorinius poreikius, o Alstom garantijų praktika nebuvo pakeista nuo šių pagalbos priemonių paskyrimo. Ji pabrėžia, kad trečiųjų šalių siūlymas dėl garantijų skirstymo sektoriams yra nesvarstytinas dėl finansinės tokių grupių kaip Alstom, GE ar Siemens struktūros. |
| --- | --- |

(93)

Viena trečiųjų šalių savo pastabose primena apie didelę garantijų svarbą transporto sektoriuje ir tvirtai prieštarauja valstybei laiduojant bankų Alstom suteiktoms garantijoms. Prancūzija čia pažymi, kad garantijos buvo panaudotos pagal grupės istorinius poreikius, o Alstom garantijų praktika nebuvo pakeista nuo šių pagalbos priemonių paskyrimo. Ji pabrėžia, kad trečiųjų šalių siūlymas dėl garantijų skirstymo sektoriams yra nesvarstytinas dėl finansinės tokių grupių kaip Alstom, GE ar Siemens struktūros.

| (94) | Prancūzija taip pat prieštarauja Siemens pastaboms, kuriose ji abejoja Alstom restruktūrizavimo plano veiksmingumu ir grupės galimybėmis susigrąžinti gyvybingumą. Ji kritikuoja ir pastabas dėl nederamų konkurencijos iškraipymų, kuriuos gali sukelti šios priemonės, ir todėl prieštarauja bet kokiam papildomam perleidimui, kurį Siemens siūlo atlikti kaip kompensaciją. Prancūzija galiausiai nepritaria bet kokiam prašymui suteikti intelektinės nuosavybės teises, susijusias su TGV ir (arba) signalizavimu, kaip siūlė kita trečioji šalis. |
| --- | --- |

(94)

Prancūzija taip pat prieštarauja Siemens pastaboms, kuriose ji abejoja Alstom restruktūrizavimo plano veiksmingumu ir grupės galimybėmis susigrąžinti gyvybingumą. Ji kritikuoja ir pastabas dėl nederamų konkurencijos iškraipymų, kuriuos gali sukelti šios priemonės, ir todėl prieštarauja bet kokiam papildomam perleidimui, kurį Siemens siūlo atlikti kaip kompensaciją. Prancūzija galiausiai nepritaria bet kokiam prašymui suteikti intelektinės nuosavybės teises, susijusias su TGV ir (arba) signalizavimu, kaip siūlė kita trečioji šalis.

| (95) | Trečia trečioji šalis pareiškė neigiamą nuomonę, tačiau ji liečia tik T & D padalinį, kuris, anot jos, kenčia dėl struktūrinių pajėgumų pertekliaus. Ji taip pat nepritaria sąlygoms, kuriomis ši veiklos sritis buvo perleista Areva. Prancūzija pažymi, kad iš vienos pusės, Alstom nebeveikia šioje srityje, o iš kitos pusės, ji pateikė reikšminių duomenų, pagrindžiančių, kad perleidimas Areva neturi jokių valstybės pagalbos bruožų. |
| --- | --- |

(95)

Trečia trečioji šalis pareiškė neigiamą nuomonę, tačiau ji liečia tik T & D padalinį, kuris, anot jos, kenčia dėl struktūrinių pajėgumų pertekliaus. Ji taip pat nepritaria sąlygoms, kuriomis ši veiklos sritis buvo perleista Areva. Prancūzija pažymi, kad iš vienos pusės, Alstom nebeveikia šioje srityje, o iš kitos pusės, ji pateikė reikšminių duomenų, pagrindžiančių, kad perleidimas Areva neturi jokių valstybės pagalbos bruožų.

| (96) | 2004 m. gegužės 26 d. laiške Komisijai Prancūzija įsipareigojo, kad per ketverius metus Alstom sudarys vieną ar kelias partnerystės sutartis. Šios partnerystės bus sudarytos svarbiose Alstom veiklos srityse. Be išankstinio Komisijos pritarimo šios partnerystės nebus sudaromos su de jure ar de facto valstybės individualiai arba jungtine nuosavybe kontroliuojamomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(96)

2004 m. gegužės 26 d. laiške Komisijai Prancūzija įsipareigojo, kad per ketverius metus Alstom sudarys vieną ar kelias partnerystės sutartis. Šios partnerystės bus sudarytos svarbiose Alstom veiklos srityse. Be išankstinio Komisijos pritarimo šios partnerystės nebus sudaromos su de jure ar de facto valstybės individualiai arba jungtine nuosavybe kontroliuojamomis įmonėmis.

| (97) | Be to Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom Hydro Power
   (14) sektoriuje (2002–2003 m. 879 milijonai eurų apyvartos ir 4 680 darbuotojų) bus sukurta bendra įmonė su partneriu, kurioje Alstom turės jungtinės kontrolės teises ir valdys ne daugiau nei 50 % kapitalo. Ši operacija bus visiškai įgyvendinta per [...]. |
| --- | --- |

(97)

Be to Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom Hydro Power
   (14) sektoriuje (2002–2003 m. 879 milijonai eurų apyvartos ir 4 680 darbuotojų) bus sukurta bendra įmonė su partneriu, kurioje Alstom turės jungtinės kontrolės teises ir valdys ne daugiau nei 50 % kapitalo. Ši operacija bus visiškai įgyvendinta per [...].

| (98) | Prancūzija taip pat įsipareigojo pasitraukti iš Alstom per dvylika mėnesių po to, kai Alstom bus suteiktas „investicijų rango“ įvertinimas. Šis pasitraukimas bet kuriuo atveju įvyks ne vėliau nei per ketverius metus po šio sprendimo priėmimo. [...]. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzija taip pat įsipareigojo pasitraukti iš Alstom per dvylika mėnesių po to, kai Alstom bus suteiktas „investicijų rango“ įvertinimas. Šis pasitraukimas bet kuriuo atveju įvyks ne vėliau nei per ketverius metus po šio sprendimo priėmimo. [...].

| (99) | Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom perleis keletą savo veiklos sričių energijos ir transporto sektoriuose. Tai bus krovininių lokomotyvų gamykla Valence mieste (2002–2003 m. apyvarta 92 milijonai eurų ir 380 darbuotojų), visa Transport sektoriaus veikla Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje (2003–2004 m. apyvarta 227 milijonai eurų ir 2 172 darbuotojai) ir veikla pramoninių boilerių srityje (15) (2003–2004 m. apyvarta 442 milijonai eurų). Kiekvienas perleidimas bus įvykdytas per [...]. Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom sukurs arba nustatys valdymo metodiką, leisiančią tinkamai valdyti kiekvieną iš perleistų veiklos sektorių, bei įsipareigojo įsteigti bendrą patikos valdytojo pareigybę, atsakingą už įsipareigojimo dėl šių trijų perleidimų tinkamo įgyvendinimo priežiūrą. Prancūzija taip pat įsipareigojo, kad Alstom papildomai perleis iki 800 milijonų eurų apyvartos sudarančios veiklos (pagal 2002–2003 m.) iš visos grupės, išskyrus Marine sektorių. Šie perleidimai galės būti atlikti [...]. Jie turi būti atlikti per [...]. Galiausiai, Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom perleis [...] per [...]. |
| --- | --- |

(99)

Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom perleis keletą savo veiklos sričių energijos ir transporto sektoriuose. Tai bus krovininių lokomotyvų gamykla Valence mieste (2002–2003 m. apyvarta 92 milijonai eurų ir 380 darbuotojų), visa Transport sektoriaus veikla Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje (2003–2004 m. apyvarta 227 milijonai eurų ir 2 172 darbuotojai) ir veikla pramoninių boilerių srityje (15) (2003–2004 m. apyvarta 442 milijonai eurų). Kiekvienas perleidimas bus įvykdytas per [...]. Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom sukurs arba nustatys valdymo metodiką, leisiančią tinkamai valdyti kiekvieną iš perleistų veiklos sektorių, bei įsipareigojo įsteigti bendrą patikos valdytojo pareigybę, atsakingą už įsipareigojimo dėl šių trijų perleidimų tinkamo įgyvendinimo priežiūrą. Prancūzija taip pat įsipareigojo, kad Alstom papildomai perleis iki 800 milijonų eurų apyvartos sudarančios veiklos (pagal 2002–2003 m.) iš visos grupės, išskyrus Marine sektorių. Šie perleidimai galės būti atlikti [...]. Jie turi būti atlikti per [...]. Galiausiai, Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom perleis [...] per [...].

| (100) | Prancūzija taip pat įsipareigojo kasmet ketverius metus teikti Komisijai su Komisijos pritarimu Alstom paskirto eksperto patvirtintą ataskaitą. Šio eksperto funkcijos bus patikrinti, ar vidutinės per metus kiekvieno sektoriaus padalinio gautos pelno maržos iš bendrovės pasirašytų Transport sektoriaus sutarčių atitinka verslo planą ir, prireikus, ar jos nerodo, kad yra vykdoma konkurenciją iškreipianti kainų politika. Be to, Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom ketverius metus nevykdys įmonių pirkimo operacijų Transport sektoriuje Europos ekonominėje erdvėje už didesnę nei 200 milijonų eurų (įmonės vertė). |
| --- | --- |

(100)

Prancūzija taip pat įsipareigojo kasmet ketverius metus teikti Komisijai su Komisijos pritarimu Alstom paskirto eksperto patvirtintą ataskaitą. Šio eksperto funkcijos bus patikrinti, ar vidutinės per metus kiekvieno sektoriaus padalinio gautos pelno maržos iš bendrovės pasirašytų Transport sektoriaus sutarčių atitinka verslo planą ir, prireikus, ar jos nerodo, kad yra vykdoma konkurenciją iškreipianti kainų politika. Be to, Prancūzija įsipareigojo, kad Alstom ketverius metus nevykdys įmonių pirkimo operacijų Transport sektoriuje Europos ekonominėje erdvėje už didesnę nei 200 milijonų eurų (įmonės vertė).

| (101) | Prancūzija įsipareigoja dėl šių struktūrinių Prancūzijos geležinkelio įrangos rinkos atvėrimo priemonių:






  a) | Komisijai paprašius, teikti Réseau Ferré de France nuomonę dėl saugos sertifikatų išdavimo ir su tuo susijusių techninių bylų; |
| --- | --- | --- |

(101)

Prancūzija įsipareigoja dėl šių struktūrinių Prancūzijos geležinkelio įrangos rinkos atvėrimo priemonių:

a)

Komisijai paprašius, teikti Réseau Ferré de France nuomonę dėl saugos sertifikatų išdavimo ir su tuo susijusių techninių bylų;

| b) | pateikti Komisijai naują nutarimo dėl riedmenų projektą ir, jei būtina, paaiškinimus dėl tų atvejų, kuomet šis nutarimas nėra privalomas. Dekretas įsigalios ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

b)

pateikti Komisijai naują nutarimo dėl riedmenų projektą ir, jei būtina, paaiškinimus dėl tų atvejų, kuomet šis nutarimas nėra privalomas. Dekretas įsigalios ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d.;

| c) | nuo 2005 m. sausio 1 d. panaikinti juridinę prievolę konsultuotis su SNCF dėl saugos sertifikatų išdavimo; |
| --- | --- |

c)

nuo 2005 m. sausio 1 d. panaikinti juridinę prievolę konsultuotis su SNCF dėl saugos sertifikatų išdavimo;

| d) | informuoti Komisiją apie SNCF ir Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) tarpusavio susitarimus su Alstom; |
| --- | --- |

d)

informuoti Komisiją apie SNCF ir Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) tarpusavio susitarimus su Alstom;

| e) | Komisijai paprašius pateikti analitines ataskaitas apie pasiūlymus, teikiamus SNCF valdybai, dėl konkurso tvarka sudaromų pirkimo sutarčių; |
| --- | --- |

e)

Komisijai paprašius pateikti analitines ataskaitas apie pasiūlymus, teikiamus SNCF valdybai, dėl konkurso tvarka sudaromų pirkimo sutarčių;

| f) | pagreitintai, iki 2004 m. lapkričio 1 d., perkelti 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2004/17/EB, koordinuojančią subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, pirkimų procedūras (16); |
| --- | --- |

f)

pagreitintai, iki 2004 m. lapkričio 1 d., perkelti 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2004/17/EB, koordinuojančią subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, pirkimų procedūras (16);

| g) | patvirtinti ne vėliau nei 2004 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančią laikiną tvarką pagal 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvą 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (17). |
| --- | --- |

g)

patvirtinti ne vėliau nei 2004 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančią laikiną tvarką pagal 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvą 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (17).

| (102) | Be to, Prancūzija įsipareigojo imtis papildomų Marine sektoriaus restruktūrizavimo priemonių, būtinų, kad 4,5 laivų (atitinkančių kruizinius laivus) užsakymų per metus laivų statybos rentabilumo lygis (vidutiniškai per pastaruosius penkerius metus) pakiltų iki [...]. |
| --- | --- |

(102)

Be to, Prancūzija įsipareigojo imtis papildomų Marine sektoriaus restruktūrizavimo priemonių, būtinų, kad 4,5 laivų (atitinkančių kruizinius laivus) užsakymų per metus laivų statybos rentabilumo lygis (vidutiniškai per pastaruosius penkerius metus) pakiltų iki [...].

| (103) | Galiausiai, Prancūzija [...] įsipareigojo atšaukti [...] (18), kuriuos ji jau išsiuntė Komisijai, siekdama gauti leidimą skirti papildomą valstybės pagalbą Alstom. |
| --- | --- |

(103)

Galiausiai, Prancūzija [...] įsipareigojo atšaukti [...] (18), kuriuos ji jau išsiuntė Komisijai, siekdama gauti leidimą skirti papildomą valstybės pagalbą Alstom.

VI.   VERTINIMAS

1.   Rinkos analizė (19)

| (104) | Alstom yra inžinerijos grupė, kurianti, gaminanti ir užtikrinanti priežiūrą produktų ir sistemų trijuose pagrindiniuose sektoriuose: energijos gamyba, geležinkelio transportas ir laivų statyba (20). Atlikdama rinkos vertinimą Komisija rėmėsi savo pačios tyrimais, pramonės ataskaitomis ir savo konsultanto BearingPoint France SAS ataskaita. Pateikiami skaičiai yra paimti iš šio vertinimo bei yra apytiksliai. |
| --- | --- |

(104)

Alstom yra inžinerijos grupė, kurianti, gaminanti ir užtikrinanti priežiūrą produktų ir sistemų trijuose pagrindiniuose sektoriuose: energijos gamyba, geležinkelio transportas ir laivų statyba (20). Atlikdama rinkos vertinimą Komisija rėmėsi savo pačios tyrimais, pramonės ataskaitomis ir savo konsultanto BearingPoint France SAS ataskaita. Pateikiami skaičiai yra paimti iš šio vertinimo bei yra apytiksliai.

| (105) | Pasaulio energijos gamybos infrastruktūros ir priežiūros paslaugų rinka šiuo metu sudaro apie 150 milijardų eurų per metus. Šiaurės Amerikos ir Azijos rinkos yra didžiausios, kiekvienos jų dalis atitinka beveik po 30 %. Keturi operatoriai siūlo platų produktų spektrą ir valdo pasauliniu lygiu dideles rinkos dalis: GE, Alstom, Siemens ir Mitsubishi HI. Toshiba taip pat yra didelė pardavimų prasme, tačiau ji daugiausiai specializuojasi garo turbinų srityje. GE vis labiau įsitvirtina pirmojoje vietoje, jos vidutinė metinė rinkos dalis yra 23 % visų energijos gamybos rinkų per 1992–2002 m. laikotarpį. GE padėtis stipriausia Šiaurės Amerikoje (rinkos dalis didesnė nei 50 %) ir dujų turbinų srityje (rinkos dalis didesnė nei 50 %). Per tą patį laikotarpį Alstom buvo antrasis, jo bendra rinkos dalis buvo 14 %. |
| --- | --- |

(105)

Pasaulio energijos gamybos infrastruktūros ir priežiūros paslaugų rinka šiuo metu sudaro apie 150 milijardų eurų per metus. Šiaurės Amerikos ir Azijos rinkos yra didžiausios, kiekvienos jų dalis atitinka beveik po 30 %. Keturi operatoriai siūlo platų produktų spektrą ir valdo pasauliniu lygiu dideles rinkos dalis: GE, Alstom, Siemens ir Mitsubishi HI. Toshiba taip pat yra didelė pardavimų prasme, tačiau ji daugiausiai specializuojasi garo turbinų srityje. GE vis labiau įsitvirtina pirmojoje vietoje, jos vidutinė metinė rinkos dalis yra 23 % visų energijos gamybos rinkų per 1992–2002 m. laikotarpį. GE padėtis stipriausia Šiaurės Amerikoje (rinkos dalis didesnė nei 50 %) ir dujų turbinų srityje (rinkos dalis didesnė nei 50 %). Per tą patį laikotarpį Alstom buvo antrasis, jo bendra rinkos dalis buvo 14 %.

| (106) | Šiuo metu, po ryškaus didėjimo 1998–2001 m., kai užsakymai išaugo nuo 136 iki 219 GW per metus, energijos gamybos stočių užsakymų sumažėjo ir 2002 m. buvo pasiektas 1998 m. lygis (138 GW per metus). Prognozuojama, kad paklausa išliks maža vidutinės trukmės laikotarpiu (vidutiniškai maždaug [...] GW per metus iki 2005 m.). Tačiau per ilgesnį laikotarpį, tarp 2005 m. ir 2010 m., paklausa turėtų pasiekti [...] GW per metus lygį. Paslaugų sektoriuje augimo potencialas yra didesnis, prognozuojamas metinis [...] % augimas (paslaugų sektoriaus vertė siekia maždaug trečdalį visos rinkos vertės, arba [...] milijardų eurų). |
| --- | --- |

(106)

Šiuo metu, po ryškaus didėjimo 1998–2001 m., kai užsakymai išaugo nuo 136 iki 219 GW per metus, energijos gamybos stočių užsakymų sumažėjo ir 2002 m. buvo pasiektas 1998 m. lygis (138 GW per metus). Prognozuojama, kad paklausa išliks maža vidutinės trukmės laikotarpiu (vidutiniškai maždaug [...] GW per metus iki 2005 m.). Tačiau per ilgesnį laikotarpį, tarp 2005 m. ir 2010 m., paklausa turėtų pasiekti [...] GW per metus lygį. Paslaugų sektoriuje augimo potencialas yra didesnis, prognozuojamas metinis [...] % augimas (paslaugų sektoriaus vertė siekia maždaug trečdalį visos rinkos vertės, arba [...] milijardų eurų).

| (107) | Statybų ir paslaugų sektoriuje Alstom veikia šiose šakose: didesnių nei 50 MW dujų turbinų („didžiosios dujų turbinos“), didesnių nei 70 MW garo turbinų („didžiosios garo turbinos“), hidraulinės turbinos ir hidrauliniai generatoriai, katilai, paslaugos „iki rakto“ ir visiškai užbaigtos elektrinės. Komisija atliko rinkos dalių vertinimą kiekviename sektoriuje per tą patį 1992–2002 m. laikotarpį. Dideliame dujų turbinų sektoriuje (sudarančiame 28 % visos energijos gamybos rinkos matuojant MW), GE aiškiai išsiskiria kaip sąrašo lyderė, valdanti [...] %; Siemens seka iš paskos su [...] %, o Alstom – su [...]%. Didžiulis garo turbinų sektorius (32 % rinkos) yra labiau susiskaldęs: kinų operatoriai valdo [...] % rinkos, Alstom – [...] %, GE – [...] %, o Mitsubishi HI, Siemens ir Toshiba atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %. Hidroturbinų sektoriuje (9 % rinkos) Alstom ir GE kiekviena valdo po [...] % rinkos, o Siemens – [...]%; hidraulinių generatorių sektoriuje (taip pat 9 % rinkos) Alstom išsiskiria su [...] % rinkos dalimi, jai iš paskos seka GE su [...]% rinkos, o likusią dalį pasiskirstę kinų operatoriai ([...] %), VA Tech hydro ([...]%) ir Siemens ([...] %). Boilerių sektoriuje (22 % rinkos) dominuoja kinų operatoriai, valdantys [...] % rinkos (80 % paklausos ateina iš Azijos); kiti svarbūs vardai yra Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) ir IHI ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Statybų ir paslaugų sektoriuje Alstom veikia šiose šakose: didesnių nei 50 MW dujų turbinų („didžiosios dujų turbinos“), didesnių nei 70 MW garo turbinų („didžiosios garo turbinos“), hidraulinės turbinos ir hidrauliniai generatoriai, katilai, paslaugos „iki rakto“ ir visiškai užbaigtos elektrinės. Komisija atliko rinkos dalių vertinimą kiekviename sektoriuje per tą patį 1992–2002 m. laikotarpį. Dideliame dujų turbinų sektoriuje (sudarančiame 28 % visos energijos gamybos rinkos matuojant MW), GE aiškiai išsiskiria kaip sąrašo lyderė, valdanti [...] %; Siemens seka iš paskos su [...] %, o Alstom – su [...]%. Didžiulis garo turbinų sektorius (32 % rinkos) yra labiau susiskaldęs: kinų operatoriai valdo [...] % rinkos, Alstom – [...] %, GE – [...] %, o Mitsubishi HI, Siemens ir Toshiba atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %. Hidroturbinų sektoriuje (9 % rinkos) Alstom ir GE kiekviena valdo po [...] % rinkos, o Siemens – [...]%; hidraulinių generatorių sektoriuje (taip pat 9 % rinkos) Alstom išsiskiria su [...] % rinkos dalimi, jai iš paskos seka GE su [...]% rinkos, o likusią dalį pasiskirstę kinų operatoriai ([...] %), VA Tech hydro ([...]%) ir Siemens ([...] %). Boilerių sektoriuje (22 % rinkos) dominuoja kinų operatoriai, valdantys [...] % rinkos (80 % paklausos ateina iš Azijos); kiti svarbūs vardai yra Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) ir IHI ([...] %).

| (108) | Komisijos skaičiavimais pasaulinė geležinkelio transporto įrangos ir paslaugų rinkos vertė yra apie 30 milijardų eurų per metus, šis skaičius atitinka ir Prancūzijos vyriausybės vertinimus. [...] rinkos sudaro riedmenys ([...] milijardai eurų), [...] – infrastruktūra ([...] milijardai eurų), [...] % – signalizavimo įranga ([...] milijardai eurų), o [...] % – paslaugos ([...] milijardai eurų]). Riedmenų sektorių pagal vidutinį pardavimų dydį Europos rinkoje procentais kiekviename sektoriuje nuo 2000 m. iki 2002 m. galima suskirstyti taip:






  — | elektriniai ir dyzeliniai traukiniai (UME ir UMD): [...] %, |
| --- | --- | --- |

(108)

Komisijos skaičiavimais pasaulinė geležinkelio transporto įrangos ir paslaugų rinkos vertė yra apie 30 milijardų eurų per metus, šis skaičius atitinka ir Prancūzijos vyriausybės vertinimus. [...] rinkos sudaro riedmenys ([...] milijardai eurų), [...] – infrastruktūra ([...] milijardai eurų), [...] % – signalizavimo įranga ([...] milijardai eurų), o [...] % – paslaugos ([...] milijardai eurų]). Riedmenų sektorių pagal vidutinį pardavimų dydį Europos rinkoje procentais kiekviename sektoriuje nuo 2000 m. iki 2002 m. galima suskirstyti taip:

—

elektriniai ir dyzeliniai traukiniai (UME ir UMD): [...] %,

| — | greitaeigiai ir ultra greitieji traukiniai (TGV ir TTGV): [...] %, |
| --- | --- |

—

greitaeigiai ir ultra greitieji traukiniai (TGV ir TTGV): [...] %,

| — | metro: [...] %, |
| --- | --- |

—

metro: [...] %,

| — | tramvajai ir lengvosios geležinkelio transporto priemonės (VLR): [...] %, |
| --- | --- |

—

tramvajai ir lengvosios geležinkelio transporto priemonės (VLR): [...] %,

| — | lokomotyvai: [...] %, |
| --- | --- |

—

lokomotyvai: [...] %,

| — | keleiviniai vagonai: [...] %. |
| --- | --- |

—

keleiviniai vagonai: [...] %.

| (109) | Pardavimo požiūriu pagrindiniai operatoriai yra Bombardier, Alstom ir Siemens bei, mažesniu mastu, GE ir Ansaldo. Kartu šios bendrovės 2002 m. valdė apie [...] % pasaulinės geležinkelio transporto rinkos: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % ir Ansaldo [...] %. Smulkesni, bet veikiantys Europos rinkose operatoriai yra CAF, Talgo ir Vosslogh. Neseniai Alstom ir Bombardier buvo pirmaujantys operatoriai pagrindiniuose riedmenų sektoriuose. Europos rinkoje pirmąja vieta jie dalijosi su Siemens. Alstom ir Siemens ypač geras pozicijas turi aukštųjų technologijų produktų srityje. |
| --- | --- |

(109)

Pardavimo požiūriu pagrindiniai operatoriai yra Bombardier, Alstom ir Siemens bei, mažesniu mastu, GE ir Ansaldo. Kartu šios bendrovės 2002 m. valdė apie [...] % pasaulinės geležinkelio transporto rinkos: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % ir Ansaldo [...] %. Smulkesni, bet veikiantys Europos rinkose operatoriai yra CAF, Talgo ir Vosslogh. Neseniai Alstom ir Bombardier buvo pirmaujantys operatoriai pagrindiniuose riedmenų sektoriuose. Europos rinkoje pirmąja vieta jie dalijosi su Siemens. Alstom ir Siemens ypač geras pozicijas turi aukštųjų technologijų produktų srityje.

| (110) | Europa yra didžiausi rinka, kurios dalis lygi [...] %. Prancūzija, Vokietija ir Jungtinė Karalystė yra didžiausios Europos rinkos, kuriose vidutinis pardavimų lygis 2000–2002 m. buvo atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %, joms iš paskos seka Italijos ir Ispanijos rinkos, atitinkančios po [...] % Europos rinkos dalies per tą patį laikotarpį. Vietinės gamyklos, t.y. bendrovės, turinčios gamybos įrengimų vietoje, yra svarbus nacionalinių ir vietinių operatorių dominavimo rinkose veiksnys (rinkos dalis Prancūzijoje – [...]%, Vokietijoje – [...] %, Jungtinėje Karalystėje – [...] %, Ispanijoje – [...] % ir Italijoje – [...] % 2000–2002 m.). Tačiau ryškėja bendra rinkos tendencija koncentruotis į Europą. Manoma, kad pramonės pajėgumai yra per dideli apie [...] %, nors ir tikimasi [...] % metinio paklausos augimo. Greitaeigių traukinių, signalizavimo ir paslaugų sektoriai turėtų turėti geresnes augimo perspektyvas. |
| --- | --- |

(110)

Europa yra didžiausi rinka, kurios dalis lygi [...] %. Prancūzija, Vokietija ir Jungtinė Karalystė yra didžiausios Europos rinkos, kuriose vidutinis pardavimų lygis 2000–2002 m. buvo atitinkamai [...] %, [...] % ir [...] %, joms iš paskos seka Italijos ir Ispanijos rinkos, atitinkančios po [...] % Europos rinkos dalies per tą patį laikotarpį. Vietinės gamyklos, t.y. bendrovės, turinčios gamybos įrengimų vietoje, yra svarbus nacionalinių ir vietinių operatorių dominavimo rinkose veiksnys (rinkos dalis Prancūzijoje – [...]%, Vokietijoje – [...] %, Jungtinėje Karalystėje – [...] %, Ispanijoje – [...] % ir Italijoje – [...] % 2000–2002 m.). Tačiau ryškėja bendra rinkos tendencija koncentruotis į Europą. Manoma, kad pramonės pajėgumai yra per dideli apie [...] %, nors ir tikimasi [...] % metinio paklausos augimo. Greitaeigių traukinių, signalizavimo ir paslaugų sektoriai turėtų turėti geresnes augimo perspektyvas.

| (111) | Prancūzijos rinkoje dominuoja Alstom ir šiek tiek mažiau – Bombardier. Komisijos skaičiavimais pagal vidutinius pardavimus 2000–2002 m. rinkos vertė yra 1,8 milijardo eurų (21), iš jų UME/UMD dalis yra [...] milijono eurų, TGV [...] milijono eurų, metro [...] milijono eurų, lengvųjų geležinkelio transporto priemonių [...] milijono eurų ir lokomotyvų [...] milijono eurų. Alstom rinkos dalis per šį laikotarpį buvo [...] % TGV sektoriuje, [...] % VLR ir [...] % lokomotyvų sektoriuose (22). Tik UME/UMD (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) ir metro (Alstom [...] %, Bombardier [...] % ir Siemens [...] %) sektoriuose Alstom veikia su konkurentais. Alstom bendra rinkos dalis Prancūzijoje siekia [...] %. Palyginimui, Vokietijoje, nepaisant stiprios pozicijos TGV sektoriuje, bendra Siemens rinkos dalis yra [...] % (po Bombardier, turinčios [...] %). |
| --- | --- |

(111)

Prancūzijos rinkoje dominuoja Alstom ir šiek tiek mažiau – Bombardier. Komisijos skaičiavimais pagal vidutinius pardavimus 2000–2002 m. rinkos vertė yra 1,8 milijardo eurų (21), iš jų UME/UMD dalis yra [...] milijono eurų, TGV [...] milijono eurų, metro [...] milijono eurų, lengvųjų geležinkelio transporto priemonių [...] milijono eurų ir lokomotyvų [...] milijono eurų. Alstom rinkos dalis per šį laikotarpį buvo [...] % TGV sektoriuje, [...] % VLR ir [...] % lokomotyvų sektoriuose (22). Tik UME/UMD (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) ir metro (Alstom [...] %, Bombardier [...] % ir Siemens [...] %) sektoriuose Alstom veikia su konkurentais. Alstom bendra rinkos dalis Prancūzijoje siekia [...] %. Palyginimui, Vokietijoje, nepaisant stiprios pozicijos TGV sektoriuje, bendra Siemens rinkos dalis yra [...] % (po Bombardier, turinčios [...] %).

| (112) | Pasaulinėje laivų statybos rinkoje dominuoja Japonija ir Pietų Korėja, stipriai kyla Kinija. Europos laivų statyklos, taip pat ir Alstom, specializuojasi aukštųjų technologijų ir didelės pridėtinės vertės segmentuose (kruiziniai laivai ir suskystintų dujų gabenimo laivai). Bendra Europos laivų statyklų kruizinių laivų rinkos dalis yra [...] %, ją dalijasi keturios bendrovės. Vidutiniškai per 1994–2003 m. Alstom valdė [...] % pasaulinės kruizinių laivų rinkos, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % ir Meyer [...] %. Kruiziniams laivams ir suskystintų dujų gabenimo laivams orientacinė yra pasaulio rinka. |
| --- | --- |

(112)

Pasaulinėje laivų statybos rinkoje dominuoja Japonija ir Pietų Korėja, stipriai kyla Kinija. Europos laivų statyklos, taip pat ir Alstom, specializuojasi aukštųjų technologijų ir didelės pridėtinės vertės segmentuose (kruiziniai laivai ir suskystintų dujų gabenimo laivai). Bendra Europos laivų statyklų kruizinių laivų rinkos dalis yra [...] %, ją dalijasi keturios bendrovės. Vidutiniškai per 1994–2003 m. Alstom valdė [...] % pasaulinės kruizinių laivų rinkos, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % ir Meyer [...] %. Kruiziniams laivams ir suskystintų dujų gabenimo laivams orientacinė yra pasaulio rinka.

| (113) | Šiuo metu kruizinių laivų rinka yra gana sustingusi, iki 2007 m. užsakymų nėra daug. Ilgesnio laikotarpio perspektyvos vis tik yra geros dėl turizmo pramonės plėtros. Pagrindinis kruizinių laivų sektoriaus augimas prognozuojamas [...] % per metus iki 2010 m. Suskystintų dujų gabenimo laivų rinka greitai auga ir jos ilgalaikės perspektyvos taip pat teigiamos. |
| --- | --- |

(113)

Šiuo metu kruizinių laivų rinka yra gana sustingusi, iki 2007 m. užsakymų nėra daug. Ilgesnio laikotarpio perspektyvos vis tik yra geros dėl turizmo pramonės plėtros. Pagrindinis kruizinių laivų sektoriaus augimas prognozuojamas [...] % per metus iki 2010 m. Suskystintų dujų gabenimo laivų rinka greitai auga ir jos ilgalaikės perspektyvos taip pat teigiamos.

2.   Valstybės pagalba

| (114) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį „išskyrus tuos atvejus, kaip Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Taigi Komisija ištirs šias priemones, siekdama nustatyti, ar jos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(114)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį „išskyrus tuos atvejus, kaip Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Taigi Komisija ištirs šias priemones, siekdama nustatyti, ar jos yra valstybės pagalba.

| (115) | Kaip buvo išdėstyta, Alstom daugiausia veikia energetikos, transporto ir laivų statybos srityse. Šie produktai ir paslaugos yra valstybių narių konkurencijos ir tarpusavio prekybos objektas. 1 punkte aiškiai parodoma, kad visa Alstom suteikta pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(115)

Kaip buvo išdėstyta, Alstom daugiausia veikia energetikos, transporto ir laivų statybos srityse. Šie produktai ir paslaugos yra valstybių narių konkurencijos ir tarpusavio prekybos objektas. 1 punkte aiškiai parodoma, kad visa Alstom suteikta pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje.

| (116) | Be to, visos priemonės buvo finansuotos iš valstybinių išteklių arba iš lėšų organizacijų, kurias kontroliuoja valstybė ir (arba) kurių veikla šiomis aplinkybėmis yra be jokios abejonės priskirtina valstybei (pavyzdžiui, CDC (23) ir CFDI). Šios priemonės yra ad hoc skirtos Alstom, todėl yra selektyvios. |
| --- | --- |

(116)

Be to, visos priemonės buvo finansuotos iš valstybinių išteklių arba iš lėšų organizacijų, kurias kontroliuoja valstybė ir (arba) kurių veikla šiomis aplinkybėmis yra be jokios abejonės priskirtina valstybei (pavyzdžiui, CDC (23) ir CFDI). Šios priemonės yra ad hoc skirtos Alstom, todėl yra selektyvios.

a)   1–6 priemonės

| (117) | Sprendimuose pradėti tyrimą ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą Komisija priėjo išvadą, kad 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime, su pakeitimais, padarytais 2003 m. rugsėjo susitarimu, numatytos valstybės priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija primena, kad iš pradžių Prancūzija ginčijosi tik dėl ankstesnės 1 priemonės dėl valstybės dalyvavimo kapitalo didinimo operacijoje, priskyrimo prie pagalbos, ir sutiko, kad kitos priemonės pagal 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą yra pagalba. |
| --- | --- |

(117)

Sprendimuose pradėti tyrimą ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą Komisija priėjo išvadą, kad 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarime, su pakeitimais, padarytais 2003 m. rugsėjo susitarimu, numatytos valstybės priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija primena, kad iš pradžių Prancūzija ginčijosi tik dėl ankstesnės 1 priemonės dėl valstybės dalyvavimo kapitalo didinimo operacijoje, priskyrimo prie pagalbos, ir sutiko, kad kitos priemonės pagal 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimą yra pagalba.

| (118) | Pažymėtina, kad ankstesniąją 1 priemonę pakeitė TSDDRA (dabartinė 1 priemonė) ir kad Prancūzija nebeginčija valstybės pagalbos fakto nei dėl šios naujosios 1 priemonės, nei, beje, dėl jokios kitos priemonės pagal 2003 m. rugsėjo susitarimą. Priešingai, Prancūzija 2003 m. rugsėjo 4 d. laiške pažymėjo absoliučią valstybės dalyvavimo Alstom rėmime būtinybę bei bendrą ir neskaidomą įmonei skirtų finansinių priemonių paketo pobūdį. Taigi tapo aišku, kad valstybės įsipareigojimas yra būtinas norint išvengto Alstom bankroto ir kad jis buvo esminis 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimo elementas, tai patvirtino pataisytas susitarimo variantas, kurį Prancūzija pranešė 2003 m. rugsėjo 26 d. Be valstybės dalyvavimo bankai nebūtų įsipareigoję remti įmonės. Prancūzija pažymi, kad 2003 m. rugsėjo susitarime numatytos priemonės tikrai yra pagalba, tačiau suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(118)

Pažymėtina, kad ankstesniąją 1 priemonę pakeitė TSDDRA (dabartinė 1 priemonė) ir kad Prancūzija nebeginčija valstybės pagalbos fakto nei dėl šios naujosios 1 priemonės, nei, beje, dėl jokios kitos priemonės pagal 2003 m. rugsėjo susitarimą. Priešingai, Prancūzija 2003 m. rugsėjo 4 d. laiške pažymėjo absoliučią valstybės dalyvavimo Alstom rėmime būtinybę bei bendrą ir neskaidomą įmonei skirtų finansinių priemonių paketo pobūdį. Taigi tapo aišku, kad valstybės įsipareigojimas yra būtinas norint išvengto Alstom bankroto ir kad jis buvo esminis 2003 m. rugpjūčio 2 d. susitarimo elementas, tai patvirtino pataisytas susitarimo variantas, kurį Prancūzija pranešė 2003 m. rugsėjo 26 d. Be valstybės dalyvavimo bankai nebūtų įsipareigoję remti įmonės. Prancūzija pažymi, kad 2003 m. rugsėjo susitarime numatytos priemonės tikrai yra pagalba, tačiau suderinama su bendrąja rinka.

| (119) | Taigi preliminari Komisijos pozicija dėl priemonių, nurodytų sprendimuose pradėti tyrimą ir išplėsti procedūrą, pasitvirtino. Todėl ji gali pasikeisti tik dėl kai kurių priemonių pakeitimų, apie kuriuos Prancūzijos vyriausybė pranešė 2004 m. gegužę. |
| --- | --- |

(119)

Taigi preliminari Komisijos pozicija dėl priemonių, nurodytų sprendimuose pradėti tyrimą ir išplėsti procedūrą, pasitvirtino. Todėl ji gali pasikeisti tik dėl kai kurių priemonių pakeitimų, apie kuriuos Prancūzijos vyriausybė pranešė 2004 m. gegužę.

| (120) | Valstybė pasirašė TSDDRA (1 priemonė) tokiomis sąlygomis, kurios neatitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principo. Todėl jomis Alstom buvo suteiktas pranašumas naudojantis valstybiniais ištekliais. Be to, trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) buvo skirti tokiomis sąlygomis, kurios neatitinka privataus kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, principo. Dėl pastarosios priemonės pažymėtina, kad CDC savo dalį pasirašė valstybės prašymu, todėl ji yra priskiriama valstybei (Prancūzija to niekada neginčijo). |
| --- | --- |

(120)

Valstybė pasirašė TSDDRA (1 priemonė) tokiomis sąlygomis, kurios neatitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principo. Todėl jomis Alstom buvo suteiktas pranašumas naudojantis valstybiniais ištekliais. Be to, trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) buvo skirti tokiomis sąlygomis, kurios neatitinka privataus kreditoriaus, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, principo. Dėl pastarosios priemonės pažymėtina, kad CDC savo dalį pasirašė valstybės prašymu, todėl ji yra priskiriama valstybei (Prancūzija to niekada neginčijo).

| (121) | 1,25 milijardo eurų valstybės laidavimas bankų garantijoms dėl antrųjų nuostolių (naujoji 3 priemonė), kaip ir ankstesnysis laidavimas (ankstesnioji 3 priemonė), taip pat yra išimtinė priemonė, kuri neatitinka įprastinio finansinės institucijos elgesio, ypač turint galvoje Alstom būklę. Taigi ji taip pat suteikia Alstom pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių, šiuo atveju – per CFDI, todėl yra priskiriama valstybei. Pažymėtina, kad Prancūzija neskiria tiesiogiai valstybės skirtų priemonių nuo priemonių, suteiktų tarpininkaujant CFDI. Iš tiesų, 2004 m. gegužės 27 d. susitarimo protokolu, praneštu 2004 m. birželio 7 d. laišku, nustatoma, kad „valstybė suteiks laidavimą (garantijų mechanizmui) tiesiogiai arba per CFDI“. Protokole taip pat nurodoma, kad naująją garantiją pagal 3 priemonę „suteiks CFDI, valstybė ar kitas vienetas, veikiantis pagal valstybės garantiją“. Tai aiškiai įrodo, kad šiuo atveju CFDI ištekliai yra valstybiniai ištekliai ir kad jos veiksmai prilygsta valstybės veiksmams, todėl turi būti vertinami kaip sukuriantys valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(121)

1,25 milijardo eurų valstybės laidavimas bankų garantijoms dėl antrųjų nuostolių (naujoji 3 priemonė), kaip ir ankstesnysis laidavimas (ankstesnioji 3 priemonė), taip pat yra išimtinė priemonė, kuri neatitinka įprastinio finansinės institucijos elgesio, ypač turint galvoje Alstom būklę. Taigi ji taip pat suteikia Alstom pranašumą, finansuojamą iš valstybinių išteklių, šiuo atveju – per CFDI, todėl yra priskiriama valstybei. Pažymėtina, kad Prancūzija neskiria tiesiogiai valstybės skirtų priemonių nuo priemonių, suteiktų tarpininkaujant CFDI. Iš tiesų, 2004 m. gegužės 27 d. susitarimo protokolu, praneštu 2004 m. birželio 7 d. laišku, nustatoma, kad „valstybė suteiks laidavimą (garantijų mechanizmui) tiesiogiai arba per CFDI“. Protokole taip pat nurodoma, kad naująją garantiją pagal 3 priemonę „suteiks CFDI, valstybė ar kitas vienetas, veikiantis pagal valstybės garantiją“. Tai aiškiai įrodo, kad šiuo atveju CFDI ištekliai yra valstybiniai ištekliai ir kad jos veiksmai prilygsta valstybės veiksmams, todėl turi būti vertinami kaip sukuriantys valstybės pagalbą.

| (122) | CFDI pasirašyta ir valstybės garantiją turinti PSDD (4 priemonė) bei valstybės tiesiogiai skirti TSDD (5 priemonė) taip pat negali būti laikomi atitinkantys įprastinį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančių investuotojų arba kreditorių elgesį. Joks normalus investuotojas arba kreditorius nebūtų taip pasielgęs, nebent jau būtų Alstom kreditorius ar akcininkas. Dar kartą pažymėtina, kad PSDD skyrimas pagal 2003 m. rugpjūčio ir rugsėjo susitarimus buvo vienas valstybės įsipareigojimų. Šis įsipareigojimas buvo įgyvendintas suteikus CFDI garantiją visai paskolos sumai. Valstybės įsipareigojimas tiesiogiai arba per CFDI konvertuoti savo paskolas į akcijas buvo priimtas neatšaukiamai ir galiojo visai turimų ilgalaikių paskolų sumai, nors kitiems kreditoriams konvertavimas nėra privalomas. Taigi šia priemone dar kartą siekiama sustiprinti Alstom finansinę struktūrą nepriklausomai nuo situacijos konvertavimo momentu ir suteikia valstybei tokį vaidmenį, kuris neatitinka kitų kreditorių vaidmens, ir kuris reiškia papildomą riziką. |
| --- | --- |

(122)

CFDI pasirašyta ir valstybės garantiją turinti PSDD (4 priemonė) bei valstybės tiesiogiai skirti TSDD (5 priemonė) taip pat negali būti laikomi atitinkantys įprastinį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančių investuotojų arba kreditorių elgesį. Joks normalus investuotojas arba kreditorius nebūtų taip pasielgęs, nebent jau būtų Alstom kreditorius ar akcininkas. Dar kartą pažymėtina, kad PSDD skyrimas pagal 2003 m. rugpjūčio ir rugsėjo susitarimus buvo vienas valstybės įsipareigojimų. Šis įsipareigojimas buvo įgyvendintas suteikus CFDI garantiją visai paskolos sumai. Valstybės įsipareigojimas tiesiogiai arba per CFDI konvertuoti savo paskolas į akcijas buvo priimtas neatšaukiamai ir galiojo visai turimų ilgalaikių paskolų sumai, nors kitiems kreditoriams konvertavimas nėra privalomas. Taigi šia priemone dar kartą siekiama sustiprinti Alstom finansinę struktūrą nepriklausomai nuo situacijos konvertavimo momentu ir suteikia valstybei tokį vaidmenį, kuris neatitinka kitų kreditorių vaidmens, ir kuris reiškia papildomą riziką.

| (123) | Dėl 6 priemonės Prancūzija niekaip neįvertino valstybės dalyvavimo naujoje kapitalo didinimo operacijoje. Komisijos nuomone šis valstybės dalyvavimas naujoje kapitalo didinimo operacijoje turi pagalbos bruožų. Kaip Komisija nurodė dokumente, pavadintame „EEB [EB] sutarties 92 [87] ir 93 [88] straipsnių taikymas valdžios institucijų indėliams“ (24), tam tikromis aplinkybėmis egzistuoja pagalbos prezumpcija. Pavyzdžiui, kai „finansinė valstybės intervenciją sudaro akcijų pirkimas kartu su kitomis intervencijos formomis, apie kurias turi būti pranešta pagal EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį“ arba kai „akcijų pirkimas vykdomas tam tikruose ypatingų sunkumų patiriančiuose sektoriuose“. Šiuo atveju Komisija pažymi, kad kapitalo injekcija buvo skirta kartu su kitomis priemonėmis, kurios laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ir kad Alstom yra sunkumų patirianti įmonė. Galiausiai, šią kapitalo injekciją reikia vertinti lygia greta su kitomis valstybės skirtomis paramos priemonėmis (25). Viso jos yra tos pačios operacijos, skirtos paremti vykstantį Alstom restruktūrizavimą, dalis. |
| --- | --- |

(123)

Dėl 6 priemonės Prancūzija niekaip neįvertino valstybės dalyvavimo naujoje kapitalo didinimo operacijoje. Komisijos nuomone šis valstybės dalyvavimas naujoje kapitalo didinimo operacijoje turi pagalbos bruožų. Kaip Komisija nurodė dokumente, pavadintame „EEB [EB] sutarties 92 [87] ir 93 [88] straipsnių taikymas valdžios institucijų indėliams“ (24), tam tikromis aplinkybėmis egzistuoja pagalbos prezumpcija. Pavyzdžiui, kai „finansinė valstybės intervenciją sudaro akcijų pirkimas kartu su kitomis intervencijos formomis, apie kurias turi būti pranešta pagal EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį“ arba kai „akcijų pirkimas vykdomas tam tikruose ypatingų sunkumų patiriančiuose sektoriuose“. Šiuo atveju Komisija pažymi, kad kapitalo injekcija buvo skirta kartu su kitomis priemonėmis, kurios laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ir kad Alstom yra sunkumų patirianti įmonė. Galiausiai, šią kapitalo injekciją reikia vertinti lygia greta su kitomis valstybės skirtomis paramos priemonėmis (25). Viso jos yra tos pačios operacijos, skirtos paremti vykstantį Alstom restruktūrizavimą, dalis.

| (124) | Darydama išvadą, Komisija pažymi, kad 1–6 priemonės visos yra dalis visumos, kurios tikslas buvo paremti Alstom grupę, kuriai priešingu atveju būtų kilusi rimta bankroto grėsmė. Be to, išaiškėjo, kad šių priemonių nebūtų ėmęsis rinkos sąlygomis veikęs privatus investuotojas ir kad jos gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškreipti konkurenciją bendrojoje rinkoje. Todėl Komisija mano, kad 1–6 priemonės turi visus valstybės pagalbos požymius pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(124)

Darydama išvadą, Komisija pažymi, kad 1–6 priemonės visos yra dalis visumos, kurios tikslas buvo paremti Alstom grupę, kuriai priešingu atveju būtų kilusi rimta bankroto grėsmė. Be to, išaiškėjo, kad šių priemonių nebūtų ėmęsis rinkos sąlygomis veikęs privatus investuotojas ir kad jos gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškreipti konkurenciją bendrojoje rinkoje. Todėl Komisija mano, kad 1–6 priemonės turi visus valstybės pagalbos požymius pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

b)   7–10 priemonės

| (125) | Dėl 7 priemonės 2003 m. liepos 10 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos, siekdama nustatyti, ar kaina, už kurią valstybinė atominės energijos grupė Areva įsigijo Alstom T & D padalinį (920 milijonų eurų neto), neturi valstybės pagalbos bruožų. Dėl šio klausimo Komisija mano, kad aiškūs ir sutampantys duomenys, kuriuos Prancūzija pateikė Komisijai 2003 m. rugsėjo 4 d. ir 2004 m. vasario 16 d., išsklaido visas abejones dėl galimų šios priemonės valstybės pagalbos bruožų. Neturėdama duomenų, leidžiančių teigti, kad Alstom pasinaudojo Areva jai suteiktu pranašumu, priskirtinu valstybei, Komisija mano, kad nėra elementų, galinčių įrodyti, kad šis sandoris turėjo valstybės pagalbos bruožų. Areva šioje operacijoje elgėsi kaip rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas. Net jei taip nebūtų, Komisijos manymu, spėjamas pagalbos elementas būtų labai menkas ir niekaip nepakeistų bendro jos vertinimo dėl Alstom suteiktų priemonių. |
| --- | --- |

(125)

Dėl 7 priemonės 2003 m. liepos 10 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos pateikti papildomos informacijos, siekdama nustatyti, ar kaina, už kurią valstybinė atominės energijos grupė Areva įsigijo Alstom T & D padalinį (920 milijonų eurų neto), neturi valstybės pagalbos bruožų. Dėl šio klausimo Komisija mano, kad aiškūs ir sutampantys duomenys, kuriuos Prancūzija pateikė Komisijai 2003 m. rugsėjo 4 d. ir 2004 m. vasario 16 d., išsklaido visas abejones dėl galimų šios priemonės valstybės pagalbos bruožų. Neturėdama duomenų, leidžiančių teigti, kad Alstom pasinaudojo Areva jai suteiktu pranašumu, priskirtinu valstybei, Komisija mano, kad nėra elementų, galinčių įrodyti, kad šis sandoris turėjo valstybės pagalbos bruožų. Areva šioje operacijoje elgėsi kaip rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas. Net jei taip nebūtų, Komisijos manymu, spėjamas pagalbos elementas būtų labai menkas ir niekaip nepakeistų bendro jos vertinimo dėl Alstom suteiktų priemonių.

| (126) | Dėl kitų priemonių (8, 9 ir 10 priemonės), derėtų atskirti 8 priemonę nuo 9 ir 10 priemonių. |
| --- | --- |

(126)

Dėl kitų priemonių (8, 9 ir 10 priemonės), derėtų atskirti 8 priemonę nuo 9 ir 10 priemonių.

| (127) | Dėl Bahreino, 8 priemonės, sprendime pradėti tyrimą buvo remiamasi garantijomis, suteiktomis elektrinės statybai Bahreine. Prancūzija nepripažįsta davusi kokią nors garantiją šioje grynai komercinėje operacijoje. Komisija išanalizavo laišką, kurią Prancūzija nusiuntė Bahreino valdžiai: ji mano, kad dėl labai apibendrinto šio laiško pobūdžio jo negalima laikyti įpareigojančiu suteikti pranašumą Alstom. Todėl 8 priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija pripažįsta, kad net jei būtų kitaip, galimas pagalbos elementas, kurio dydį būtų labai sudėtinga apskaičiuoti, niekaip nepakeistų bendro jos vertinimo dėl Alstom suteiktų priemonių. |
| --- | --- |

(127)

Dėl Bahreino, 8 priemonės, sprendime pradėti tyrimą buvo remiamasi garantijomis, suteiktomis elektrinės statybai Bahreine. Prancūzija nepripažįsta davusi kokią nors garantiją šioje grynai komercinėje operacijoje. Komisija išanalizavo laišką, kurią Prancūzija nusiuntė Bahreino valdžiai: ji mano, kad dėl labai apibendrinto šio laiško pobūdžio jo negalima laikyti įpareigojančiu suteikti pranašumą Alstom. Todėl 8 priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Komisija pripažįsta, kad net jei būtų kitaip, galimas pagalbos elementas, kurio dydį būtų labai sudėtinga apskaičiuoti, niekaip nepakeistų bendro jos vertinimo dėl Alstom suteiktų priemonių.

| (128) | Dėl 9 priemonės, GdF nupirkto suskystintų dujų gabenimo laivo, ir 10 priemonės – SeaFrance nupirkto naujo laivo, Prancūzija visų pirma nurodo, kad šiuos užsakymus Alstom gavo savo pačios pastangomis be jokios pagalbos iš valstybės. Tačiau Prancūzija pripažįsta, kad suteikė GdF ir SNCF, SeaFrance motininei bendrovei, „komforto elementų“ atliekant šiuos pirkimus. Išnagrinėjusi 89 konstatuojamojoje dalyje nurodytus laiškus, Komisija mano, kad šie „komforto elementai“ turi būti laikomi valstybės pagalbos ekvivalentais. Dėl GdF atvejo (9 priemonė) Prancūzija iš tiesų pažymi, kad ji įsipareigojo [... (26)], jei operacijos nepavyktų tinkamai įgyvendinti. Dėl SeaFrance (10 priemonė) Prancūzija nurodo, kad [... (27)], kurių reikės, kad SeaFrance užbaigtų operaciją. |
| --- | --- |

(128)

Dėl 9 priemonės, GdF nupirkto suskystintų dujų gabenimo laivo, ir 10 priemonės – SeaFrance nupirkto naujo laivo, Prancūzija visų pirma nurodo, kad šiuos užsakymus Alstom gavo savo pačios pastangomis be jokios pagalbos iš valstybės. Tačiau Prancūzija pripažįsta, kad suteikė GdF ir SNCF, SeaFrance motininei bendrovei, „komforto elementų“ atliekant šiuos pirkimus. Išnagrinėjusi 89 konstatuojamojoje dalyje nurodytus laiškus, Komisija mano, kad šie „komforto elementai“ turi būti laikomi valstybės pagalbos ekvivalentais. Dėl GdF atvejo (9 priemonė) Prancūzija iš tiesų pažymi, kad ji įsipareigojo [... (26)], jei operacijos nepavyktų tinkamai įgyvendinti. Dėl SeaFrance (10 priemonė) Prancūzija nurodo, kad [... (27)], kurių reikės, kad SeaFrance užbaigtų operaciją.

| (129) | Atsižvelgiant į šiuos „komforto laiškus“, aišku, kad valstybė suteikė Alstom lemiamą pranašumą, suteikdama jo klientams nuostolių atlyginimo garantiją Alstom vykdant šiuos laivų užsakymus. Šis pranašumas be jokios abejonės Alstom buvo esminis tuo metu, kai finansinė padėtis buvo tokia, kad apdairus operatorius būtų aiškiai nesiryžęs užsisakyti laivų. Beje, šiuo požiūriu reikšminga tai, kad šie „komforto laiškai“ visiškai pakeitė įprastai tokio pobūdžio operacijose, kuriose reikalinga valstybės intervencija (žr. ankstesniąją ir naująją 3 priemones), naudojamą laidavimą, kaip vėliau Prancūzija informavo Komisiją. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgiant į šiuos „komforto laiškus“, aišku, kad valstybė suteikė Alstom lemiamą pranašumą, suteikdama jo klientams nuostolių atlyginimo garantiją Alstom vykdant šiuos laivų užsakymus. Šis pranašumas be jokios abejonės Alstom buvo esminis tuo metu, kai finansinė padėtis buvo tokia, kad apdairus operatorius būtų aiškiai nesiryžęs užsisakyti laivų. Beje, šiuo požiūriu reikšminga tai, kad šie „komforto laiškai“ visiškai pakeitė įprastai tokio pobūdžio operacijose, kuriose reikalinga valstybės intervencija (žr. ankstesniąją ir naująją 3 priemones), naudojamą laidavimą, kaip vėliau Prancūzija informavo Komisiją.

| (130) | Dėl to šias priemones reikia laikyti prilygstančiomis garantijoms, nes jų poveikis panašus į sindikuotos garantijų linijos poveikį. Jas reikia vertinti kaip sudedamąją dalį visų Prancūzijos Alstom suteiktų pagalbos priemonių, kuriomis siekiama paremti restruktūrizavimą, pagrįstą pagal nuo 2003 m. kovo vykdomu planu. Šios garantijos buvo suteiktos Alstom 2003 m. birželį, nors apie įmonės sunkumus buvo gerai žinoma. Tokiomis aplinkybėmis šios garantijos turi būti vertinamos kaip pirmosios pagalbos priemonės Alstom paremti. |
| --- | --- |

(130)

Dėl to šias priemones reikia laikyti prilygstančiomis garantijoms, nes jų poveikis panašus į sindikuotos garantijų linijos poveikį. Jas reikia vertinti kaip sudedamąją dalį visų Prancūzijos Alstom suteiktų pagalbos priemonių, kuriomis siekiama paremti restruktūrizavimą, pagrįstą pagal nuo 2003 m. kovo vykdomu planu. Šios garantijos buvo suteiktos Alstom 2003 m. birželį, nors apie įmonės sunkumus buvo gerai žinoma. Tokiomis aplinkybėmis šios garantijos turi būti vertinamos kaip pirmosios pagalbos priemonės Alstom paremti.

| (131) | Galiausiai, Komisija neatsisako anksčiau pateikiant laikinąjį vertinimą išsakytos nuomonės dėl bankų garantuotos investicijos į pirmąjį kapitalo didinimą ir ORA emisijos, ir patvirtina, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(131)

Galiausiai, Komisija neatsisako anksčiau pateikiant laikinąjį vertinimą išsakytos nuomonės dėl bankų garantuotos investicijos į pirmąjį kapitalo didinimą ir ORA emisijos, ir patvirtina, kad šios priemonės nėra valstybės pagalba.

3.   Pagalbos dydis

| (132) | Atsakydama į sprendimus pradėti ir išplėsti oficialią tyrimo procedūrą Prancūzija pažymėjo, kad valstybės pagalbos dydis pagal 3 ir 4 priemones yra mažesnis už išteklius, kuriuos ji dengia. Prancūzija, beje, sutinka likusias priemones laikyti pagalba, kuri gali būti įvertinta iki 100 % nominalios vertės. Pažymėtina, kad Prancūzijos pastabose kalbama tik apie pagalbas iki 2004 m. gegužės mėn. pakeitimų. Taigi Prancūzija nepareiškė nuomonės dėl pagalbos pagal garantiją, naujajai garantijų linijai pakeisiančią laidavimą (3 priemonė), skaičiavimo, nei dėl pagalbos pagal planuojamą naująją kapitalo didinimo operaciją (6 priemonė) skaičiavimo. |
| --- | --- |

(132)

Atsakydama į sprendimus pradėti ir išplėsti oficialią tyrimo procedūrą Prancūzija pažymėjo, kad valstybės pagalbos dydis pagal 3 ir 4 priemones yra mažesnis už išteklius, kuriuos ji dengia. Prancūzija, beje, sutinka likusias priemones laikyti pagalba, kuri gali būti įvertinta iki 100 % nominalios vertės. Pažymėtina, kad Prancūzijos pastabose kalbama tik apie pagalbas iki 2004 m. gegužės mėn. pakeitimų. Taigi Prancūzija nepareiškė nuomonės dėl pagalbos pagal garantiją, naujajai garantijų linijai pakeisiančią laidavimą (3 priemonė), skaičiavimo, nei dėl pagalbos pagal planuojamą naująją kapitalo didinimo operaciją (6 priemonė) skaičiavimo.

| (133) | Valstybės skirta pagalba, ypač kai ji teikiama įmonių akcijų pasirašymo (akcinis kapitalas ir pusiau akcinis kapitalas), trumpalaikių ar ilgalaikių paskolų, arba garantijų forma, turi būti kiekybiškai įvertinama ex ante, tai yra jos skyrimo metu. Tik tokiu būdu veikiant galima atsižvelgti į valstybei tenkančią riziką, nes ex post kiekybinis vertinimas remiasi rizikos materializavimu. Remiantis šiais principais reikia nustatyti Alstom skirtos pagalbos kiekybinio vertinimo elementus. |
| --- | --- |

(133)

Valstybės skirta pagalba, ypač kai ji teikiama įmonių akcijų pasirašymo (akcinis kapitalas ir pusiau akcinis kapitalas), trumpalaikių ar ilgalaikių paskolų, arba garantijų forma, turi būti kiekybiškai įvertinama ex ante, tai yra jos skyrimo metu. Tik tokiu būdu veikiant galima atsižvelgti į valstybei tenkančią riziką, nes ex post kiekybinis vertinimas remiasi rizikos materializavimu. Remiantis šiais principais reikia nustatyti Alstom skirtos pagalbos kiekybinio vertinimo elementus.

| (134) | TSDDRA (1 priemonė) ir TSDD (5 priemonė) buvo pusiau akcinis kapitalas. Nė vienas investuotojas valstybės vietoje nebūtų pasirašęs tokių vertybinių popierių. Rizika buvo tokia didelė (nesugebėjimo mokėti atveju valstybei būtų apgaulinga tikėtis ką nors susigrąžinti), kad Komisija pagalbos dydį prilygino vertybinių popierių nominalui. Prancūzija sutiko su tokiu vertinimu. Šių vertybinių popierių konvertavimas į kapitalą iš esmės nepakeitė šio vertinimo. |
| --- | --- |

(134)

TSDDRA (1 priemonė) ir TSDD (5 priemonė) buvo pusiau akcinis kapitalas. Nė vienas investuotojas valstybės vietoje nebūtų pasirašęs tokių vertybinių popierių. Rizika buvo tokia didelė (nesugebėjimo mokėti atveju valstybei būtų apgaulinga tikėtis ką nors susigrąžinti), kad Komisija pagalbos dydį prilygino vertybinių popierių nominalui. Prancūzija sutiko su tokiu vertinimu. Šių vertybinių popierių konvertavimas į kapitalą iš esmės nepakeitė šio vertinimo.

| (135) | Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) taip pat buvo skirti, nors joks kitas bankas nebuvo pasirengęs to padaryti. Dėl 300 milijonų eurų, kuriuos valstybė įsipareigojo pratęsti iki 2005 m. vasario, ir kurie tokiu būdu atitinka vidutinės trukmės paskolos apibrėžimą, jų atveju pagalbos dydis gali siekti 100 % nominalo. Priešingai, 900 milijonų eurų komercinių vekselių buvo paskolinti trumpam laikotarpiui (ir iš teisų greitai grąžinti). Iš jų 800 milijonų buvo skirti padengti finansavimo poreikius laukiant ilgalaikio valstybės skirto finansavimo (TSDDRA, TSSD ir PSDD), kurio visą sumą Komisija laiko pagalba. Todėl galima pagrįstai teigti, kad šią pagalbą valstybė suteikė pasirašiusi 800 milijonų eurų vertės komercinius vekselius. Tai ta pati pagalbos suma, tik kita forma, tad ją skaičiuoti reikia tik vieną kartą. Apibendrinančioje 7 lentelėje taiko 0 % koeficientą 800 milijonų eurų trumpalaikei paskolai ir 100 % ilgalaikėms finansinėms priemonėms, iš kurių ji buvo grąžinta. Galiausiai lieka kiekybiškai įvertinti pagalbą, kuri slypi likusiuose 100 milijonų. Lyginant su vidutinės trukmės ir ilgalaike paskola, kreditoriui kyla mažesnė negrąžinimo rizika dėl nedidelės trukmės ir dėl to, kad ši paskola turėtų pasitarnauti diegiant ilgesnės trukmės finansavimo sprendimus. Taigi pagalbos dydis tėra dalis tokiu būdu paskolintos sumos nominalo. |
| --- | --- |

(135)

Trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) taip pat buvo skirti, nors joks kitas bankas nebuvo pasirengęs to padaryti. Dėl 300 milijonų eurų, kuriuos valstybė įsipareigojo pratęsti iki 2005 m. vasario, ir kurie tokiu būdu atitinka vidutinės trukmės paskolos apibrėžimą, jų atveju pagalbos dydis gali siekti 100 % nominalo. Priešingai, 900 milijonų eurų komercinių vekselių buvo paskolinti trumpam laikotarpiui (ir iš teisų greitai grąžinti). Iš jų 800 milijonų buvo skirti padengti finansavimo poreikius laukiant ilgalaikio valstybės skirto finansavimo (TSDDRA, TSSD ir PSDD), kurio visą sumą Komisija laiko pagalba. Todėl galima pagrįstai teigti, kad šią pagalbą valstybė suteikė pasirašiusi 800 milijonų eurų vertės komercinius vekselius. Tai ta pati pagalbos suma, tik kita forma, tad ją skaičiuoti reikia tik vieną kartą. Apibendrinančioje 7 lentelėje taiko 0 % koeficientą 800 milijonų eurų trumpalaikei paskolai ir 100 % ilgalaikėms finansinėms priemonėms, iš kurių ji buvo grąžinta. Galiausiai lieka kiekybiškai įvertinti pagalbą, kuri slypi likusiuose 100 milijonų. Lyginant su vidutinės trukmės ir ilgalaike paskola, kreditoriui kyla mažesnė negrąžinimo rizika dėl nedidelės trukmės ir dėl to, kad ši paskola turėtų pasitarnauti diegiant ilgesnės trukmės finansavimo sprendimus. Taigi pagalbos dydis tėra dalis tokiu būdu paskolintos sumos nominalo.

| (136) | Dėl sindikuotos garantijų linijos (3 priemonė), nurodytos IV dalyje, yra aišku, kad Prancūzija pranešė tik skaičiavimus, susijusius su senuoju 2,275 milijardo eurų dydžio laidavimu. Tačiau šis laidavimas buvo panaikintas, ir jį pakeitė nauja 1,25 milijardo eurų garantija. Pažymėtina, kad, kaip jau buvo aiškinta, Prancūzija savo skaičiavimuose remiasi 5 % techninės rizikos dydžiu, apskaičiuotu remiantis istoriniais duomenimis, leidžiančiais įvertinti pagalbos pagal panaikintą laidavimą dydį nuo 0 iki 43 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(136)

Dėl sindikuotos garantijų linijos (3 priemonė), nurodytos IV dalyje, yra aišku, kad Prancūzija pranešė tik skaičiavimus, susijusius su senuoju 2,275 milijardo eurų dydžio laidavimu. Tačiau šis laidavimas buvo panaikintas, ir jį pakeitė nauja 1,25 milijardo eurų garantija. Pažymėtina, kad, kaip jau buvo aiškinta, Prancūzija savo skaičiavimuose remiasi 5 % techninės rizikos dydžiu, apskaičiuotu remiantis istoriniais duomenimis, leidžiančiais įvertinti pagalbos pagal panaikintą laidavimą dydį nuo 0 iki 43 milijonų eurų.

| (137) | Kaip buvo pažymėta 133 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos faktas ir jos dydis turi būti nustatomi ex ante, tai yra tuomet, kai ji skiriama, o ne tuomet, kaip teigia Prancūzija, kai garantijų linija ima veikti. Pagalbos dydžio negalima vertinti pagal sutarčių, kuriems ji bus pritaikyta a posteriori, riziką. Skirdama garantiją Prancūzija nenustatė jokio apribojimo dėl naudojimosi linija. Taigi laidavimas galėjo būti taikomas bet kokiai sutarčiai bet kurioje Alstom veiklos srityje, jei tik ji sudaryta ne ilgesniam nei septynerių metų laikotarpiui. Ex ante, pagalba pagal laidavimą gali siekti iki 100 % garantuojamos sumos remiantis Komisijos pranešimu dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis teikiamai pagalbai (28) (toliau: pranešimas dėl garantijomis teikiamos pagalbos), kurio 3.2 punkte nurodyta, kad „jei suteikiant paskolą yra didelė tikimybė, kad paskolos gavėjas negrąžins paskolos, pavyzdžiui, todėl, kad jis turi finansinių sunkumų, garantijos vertė gali būti garantija užtikrinamos sumos dydžio“. Tokios rizikos negalėtų prisiimti joks privatus operatorius. Atsakydama į sprendimus pradėti ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą Prancūzija nurodo, kad „kadangi dėl jau turimų įsipareigojimų bankai nebegalėjo vieni užtikrinti šio garantijų mechanizmo, valstybė nusprendė paremti šį tinkamam Alstom funkcionavimui reikalingą garantijų srautą“. Taigi Prancūzija pripažįsta, kad be valstybės laidavimo Alstom nebūtų suteikta naujoji garantijų linija. Esant tokioms aplinkybėms Komisija pažymi, kad šis laidavimas de facto veikė kaip garantija: iš tiesų bankai galėjo jo pareikalauti iš karto, jei kurio nors projekto, kuriam jie suteikė garantiją, Alstom nepajėgtų įgyvendinti ar laiku baigti. |
| --- | --- |

(137)

Kaip buvo pažymėta 133 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos faktas ir jos dydis turi būti nustatomi ex ante, tai yra tuomet, kai ji skiriama, o ne tuomet, kaip teigia Prancūzija, kai garantijų linija ima veikti. Pagalbos dydžio negalima vertinti pagal sutarčių, kuriems ji bus pritaikyta a posteriori, riziką. Skirdama garantiją Prancūzija nenustatė jokio apribojimo dėl naudojimosi linija. Taigi laidavimas galėjo būti taikomas bet kokiai sutarčiai bet kurioje Alstom veiklos srityje, jei tik ji sudaryta ne ilgesniam nei septynerių metų laikotarpiui. Ex ante, pagalba pagal laidavimą gali siekti iki 100 % garantuojamos sumos remiantis Komisijos pranešimu dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis teikiamai pagalbai (28) (toliau: pranešimas dėl garantijomis teikiamos pagalbos), kurio 3.2 punkte nurodyta, kad „jei suteikiant paskolą yra didelė tikimybė, kad paskolos gavėjas negrąžins paskolos, pavyzdžiui, todėl, kad jis turi finansinių sunkumų, garantijos vertė gali būti garantija užtikrinamos sumos dydžio“. Tokios rizikos negalėtų prisiimti joks privatus operatorius. Atsakydama į sprendimus pradėti ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą Prancūzija nurodo, kad „kadangi dėl jau turimų įsipareigojimų bankai nebegalėjo vieni užtikrinti šio garantijų mechanizmo, valstybė nusprendė paremti šį tinkamam Alstom funkcionavimui reikalingą garantijų srautą“. Taigi Prancūzija pripažįsta, kad be valstybės laidavimo Alstom nebūtų suteikta naujoji garantijų linija. Esant tokioms aplinkybėms Komisija pažymi, kad šis laidavimas de facto veikė kaip garantija: iš tiesų bankai galėjo jo pareikalauti iš karto, jei kurio nors projekto, kuriam jie suteikė garantiją, Alstom nepajėgtų įgyvendinti ar laiku baigti.

| (138) | Todėl Komisija mano, kad potenciali valstybei tenkanti rizika buvo lygi 100 % laidavimu dengiamos garantijų linijos dydžio, t.y. 2,275 milijardo eurų. Tačiau po 2004 m. gegužę paskelbtų pakeitimų valstybės laidavimas garantijų linijai bus panaikintas. Tad iš pradžių reiktų kiekybiškai įvertinti pagalbos, kuri išplaukia iš beveik dvylika mėnesių trunkančio valstybės suteikto laidavimo, dydį. Remiantis turimais duomenimis ir suderinus su įprastiniais skaičiavimo metodais, valstybės skirtą laidavimą atitinkančios pagalbos dydis per šį ribotą laikotarpį daugiausia gali siekti iki 411 milijonų eurų. Atliekant šį skaičiavimą remiamasi prielaida, kad garantuojamos sutartys yra sudarytos trejiems metams (vidutinė trukmė sektoriuje), kad rizika, kad garantija bus pasinaudota, yra vienodai paskirstyta per visą 3 metų laikotarpį, kad garantija teikiama 12 mėnesių pagal linijinį metodą (2003 m. rugsėjis–2004 m. rugpjūtis) bendrai 3,5 milijardo eurų vertės sumai ir kad nuo 2004 m. rugsėjo valstybės laidavimas suteiktoms garantijoms yra panaikinamas. Pagalbos vertė laikoma siekianti 100 % laidavimo sumos padaugintos iš garantijos trukmės (mėnesių, kurių metu galiojo 3 metų, t.y. 36 mėn., garantija, skaičius). Primename, kad laidavimo vertė buvo 65 % kiekvienos garantijos (29). |
| --- | --- |

(138)

Todėl Komisija mano, kad potenciali valstybei tenkanti rizika buvo lygi 100 % laidavimu dengiamos garantijų linijos dydžio, t.y. 2,275 milijardo eurų. Tačiau po 2004 m. gegužę paskelbtų pakeitimų valstybės laidavimas garantijų linijai bus panaikintas. Tad iš pradžių reiktų kiekybiškai įvertinti pagalbos, kuri išplaukia iš beveik dvylika mėnesių trunkančio valstybės suteikto laidavimo, dydį. Remiantis turimais duomenimis ir suderinus su įprastiniais skaičiavimo metodais, valstybės skirtą laidavimą atitinkančios pagalbos dydis per šį ribotą laikotarpį daugiausia gali siekti iki 411 milijonų eurų. Atliekant šį skaičiavimą remiamasi prielaida, kad garantuojamos sutartys yra sudarytos trejiems metams (vidutinė trukmė sektoriuje), kad rizika, kad garantija bus pasinaudota, yra vienodai paskirstyta per visą 3 metų laikotarpį, kad garantija teikiama 12 mėnesių pagal linijinį metodą (2003 m. rugsėjis–2004 m. rugpjūtis) bendrai 3,5 milijardo eurų vertės sumai ir kad nuo 2004 m. rugsėjo valstybės laidavimas suteiktoms garantijoms yra panaikinamas. Pagalbos vertė laikoma siekianti 100 % laidavimo sumos padaugintos iš garantijos trukmės (mėnesių, kurių metu galiojo 3 metų, t.y. 36 mėn., garantija, skaičius). Primename, kad laidavimo vertė buvo 65 % kiekvienos garantijos (29).

| (139) | Kaip nurodyta 52 punkte, panaikintą laidavimą pakeis nauja 1,25 milijardo eurų vertės antro lygio garantija, integruota į naująją garantijų liniją, kurios kredito dydis yra 8 milijardai eurų (3 priemonė). Pagal naująją schemą valstybės rizika sieks 1,25 milijardo eurų, kai 700 milijonų eurų užstato nebepakaks potencialiems nuostoliams padengti. Naujasis laidavimas turi būti skaičiuojamas kaip pagalba, kurios vertė gali siekti 100 % jo dydžio. Dėl tokio pakeitimo 1 milijardu eurų sumažėjo potenciali valstybės rizika. Kaip nurodyta III dalyje, valstybės rizikos sumažėjimas buvo esminis veiksnys, lėmęs sprendimą papildomai neišplėsti formalios tyrimo procedūros. |
| --- | --- |

(139)

Kaip nurodyta 52 punkte, panaikintą laidavimą pakeis nauja 1,25 milijardo eurų vertės antro lygio garantija, integruota į naująją garantijų liniją, kurios kredito dydis yra 8 milijardai eurų (3 priemonė). Pagal naująją schemą valstybės rizika sieks 1,25 milijardo eurų, kai 700 milijonų eurų užstato nebepakaks potencialiems nuostoliams padengti. Naujasis laidavimas turi būti skaičiuojamas kaip pagalba, kurios vertė gali siekti 100 % jo dydžio. Dėl tokio pakeitimo 1 milijardu eurų sumažėjo potenciali valstybės rizika. Kaip nurodyta III dalyje, valstybės rizikos sumažėjimas buvo esminis veiksnys, lėmęs sprendimą papildomai neišplėsti formalios tyrimo procedūros.

| (140) | Be to, Komisija mano, kad pagalbos vertė labai nepasikeistų atėmus sąnaudas, kurias Alstom patyrė, kad gautų garantiją. Turint galvoje šį vertinimą ir tai, kad Prancūzijos pateiktoje informacijoje nebuvo skaičių, leidžiančių tiksliai apskaičiuoti Alstom valstybei sumokėtas sumas, didžiausia pagalbos, susijusios su garantijomis, vertė nebuvo sumažinta. |
| --- | --- |

(140)

Be to, Komisija mano, kad pagalbos vertė labai nepasikeistų atėmus sąnaudas, kurias Alstom patyrė, kad gautų garantiją. Turint galvoje šį vertinimą ir tai, kad Prancūzijos pateiktoje informacijoje nebuvo skaičių, leidžiančių tiksliai apskaičiuoti Alstom valstybei sumokėtas sumas, didžiausia pagalbos, susijusios su garantijomis, vertė nebuvo sumažinta.

| (141) | Tokia pat logika tinka valstybės suteiktai garantijai CFDI, kad ši suteiktų Alstom PSDD, kuri nurodyta 4 priemonėje. Be 100 % PSDD vertės valstybės garantijos CFDI niekuomet nebūtų suteikusi paskolos. Dėl šio priežasties, taip pat remdamasi pranešimu dėl garantijomis suteiktos pagalbos, Komisija mano, kad valstybės pagalba gali būti 100 % garantijos vertės. Šį sprendimą patvirtina tai, kad Prancūzija paskelbė, kad Alstom skolos valstybei, kartu su PSDD, 2004 m. vasarą bus paverstos kapitalu. Skolos konvertavimas į kapitalą įrodo, kad PSDD yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskiriama valstybei bei kad ją reikia laikyti pagalba, kurios dydis gali siekti 100 % atitinkamos sumos. |
| --- | --- |

(141)

Tokia pat logika tinka valstybės suteiktai garantijai CFDI, kad ši suteiktų Alstom PSDD, kuri nurodyta 4 priemonėje. Be 100 % PSDD vertės valstybės garantijos CFDI niekuomet nebūtų suteikusi paskolos. Dėl šio priežasties, taip pat remdamasi pranešimu dėl garantijomis suteiktos pagalbos, Komisija mano, kad valstybės pagalba gali būti 100 % garantijos vertės. Šį sprendimą patvirtina tai, kad Prancūzija paskelbė, kad Alstom skolos valstybei, kartu su PSDD, 2004 m. vasarą bus paverstos kapitalu. Skolos konvertavimas į kapitalą įrodo, kad PSDD yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskiriama valstybei bei kad ją reikia laikyti pagalba, kurios dydis gali siekti 100 % atitinkamos sumos.

| (142) | Remdamasi šioje dalyje išaiškintais faktais, Komisija mano, kad valstybės investicija į naująjį kapitalo didinimą (6 priemonė) negali būti laikoma įprastu rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo elgesiu, bet yra pagalba. Pagalba pagal šią investiciją į kapitalą gali siekti 100 % pasirašytos sumos. |
| --- | --- |

(142)

Remdamasi šioje dalyje išaiškintais faktais, Komisija mano, kad valstybės investicija į naująjį kapitalo didinimą (6 priemonė) negali būti laikoma įprastu rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo elgesiu, bet yra pagalba. Pagalba pagal šią investiciją į kapitalą gali siekti 100 % pasirašytos sumos.

| (143) | Dėl GdF ir SNCF suteiktų garantijų, numatytų pagal 9 ir 10 priemones, Prancūzija pripažįsta, kad jomis buvo siekiama pakeisti užstatus. Remdamasi kiekybiniu garantijų linijai suteiktos garantijos pagalbos dydžio skaičiavimu, Komisija mano, kad didžiausias pagalbos dydis gali siekti 100 % garantuojamos sumos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kaip sudėtinga yra įvertinti įvairių rizikų, galinčių atsirasti dėl sutarčių nevykdymo arba blogo vykdymo, mastą ir tikimybę bei šių rizikų dalį, realiai dengiamą iš valstybės garantijos, Komisija negali patikimai kiekybiškai įvertinti su šiomis garantijomis susijusios pagalbos vertės. |
| --- | --- |

(143)

Dėl GdF ir SNCF suteiktų garantijų, numatytų pagal 9 ir 10 priemones, Prancūzija pripažįsta, kad jomis buvo siekiama pakeisti užstatus. Remdamasi kiekybiniu garantijų linijai suteiktos garantijos pagalbos dydžio skaičiavimu, Komisija mano, kad didžiausias pagalbos dydis gali siekti 100 % garantuojamos sumos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kaip sudėtinga yra įvertinti įvairių rizikų, galinčių atsirasti dėl sutarčių nevykdymo arba blogo vykdymo, mastą ir tikimybę bei šių rizikų dalį, realiai dengiamą iš valstybės garantijos, Komisija negali patikimai kiekybiškai įvertinti su šiomis garantijomis susijusios pagalbos vertės.

| (144) | Remdamasi tuo, kas buvo išdėstyta, Komisija mano, kad 7 lentelėje pateikiamas realistinis su Alstom skirtomis priemonėmis susijusios pagalbos didžiausios vertės vertinimas, išskyrus 9 ir 10 priemones. Reikėtų patikslinti, kad vertinant čia pateikiamus skaičiavimus atsižvelgiama į kiekvieną priemonę atskirai su visais jos ypatumais, o ne vien į bendrą vertinimą. |
| --- | --- |

(144)

7 lentelė

Didžiausia pagalbos vertė

| (milijardais eurų) |
| --- |
| Priemonė | Didžiausia pagalbos vertė |
| 1,2 milijardo trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė) | |
| iš jų: — 300 milijonų pratęsta | 0,3 |
| — 900 milijonų grąžinta (800 milijonai grąžinti pasinaudojus trimis toliau nuodytomis priemonėmis) | 0,1 |
| TSDDRA (1 priemonė) | 0,3 |
| PSDD, konvertuojama į kapitalą (4 priemonė) | 0,3 |
| TSDD, konvertuojama į kapitalą (5 priemonė) | 0,2 |
| II kapitalo didinimas (6 priemonė) | 0,17/0,22 |
| Laidavimas garantijoms (3 priemonė) | |
| Iš jų: — 12 mėn. 65 % laidavimas 3,5 milijardo vertės garantijoms | 0,411 |
| — antrojo lygio nuostolių garantija 8 milijardų vertės garantijoms | 1,25 |
| Iš viso | 3,03/3,08 |

(milijardais eurų)

Priemonė

Didžiausia pagalbos vertė

1,2 milijardo trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė)

iš jų: — 300 milijonų pratęsta

0,3

— 900 milijonų grąžinta (800 milijonai grąžinti pasinaudojus trimis toliau nuodytomis priemonėmis)

0,1

TSDDRA (1 priemonė)

0,3

PSDD, konvertuojama į kapitalą (4 priemonė)

0,3

TSDD, konvertuojama į kapitalą (5 priemonė)

0,2

II kapitalo didinimas (6 priemonė)

0,17/0,22

Laidavimas garantijoms (3 priemonė)

Iš jų: — 12 mėn. 65 % laidavimas 3,5 milijardo vertės garantijoms

0,411

— antrojo lygio nuostolių garantija 8 milijardų vertės garantijoms

1,25

Iš viso

3,03/3,08

4.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

| (145) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta, šiame tyrime valstybines priemones galima laikyti valstybes pagalba ad hoc. Pagal Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalis yra numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos, kurioms netaikomos bendros 1 dalies nuostatos dėl nesuderinamumo. |
| --- | --- |

(145)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta, šiame tyrime valstybines priemones galima laikyti valstybes pagalba ad hoc. Pagal Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalis yra numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos, kurioms netaikomos bendros 1 dalies nuostatos dėl nesuderinamumo.

| (146) | Sutarties 87 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju negalioja, nes pagalbos priemonės nėra socialinio pobūdžio ir nėra skirtos individualiems vartotojams, nėra skirtos atitaisyti gamtinių katastrofų ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai ir jomis nesiekiama paremti tam tikrus Vokietijos Federacinės Respublikos regionus, patyrusius Vokietijos padalijimo žalą. |
| --- | --- |

(146)

Sutarties 87 straipsnio 2 dalies leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo atveju negalioja, nes pagalbos priemonės nėra socialinio pobūdžio ir nėra skirtos individualiems vartotojams, nėra skirtos atitaisyti gamtinių katastrofų ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai ir jomis nesiekiama paremti tam tikrus Vokietijos Federacinės Respublikos regionus, patyrusius Vokietijos padalijimo žalą.

| (147) | Sutarties 87 straipsnio 3 dalyje numatytos kitos leidžiančios nukrypti nuostatos. Kadangi pagalba nėra regioninė ir šios dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata akivaizdžiai negalioja, taikomos tik c punkte nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos. Pagal ją galima leisti valstybės pagalbą, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrukdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Turint tai galvoje, yra aišku, kad pagalba buvo skirta siekiant atkurti ilgalaikį sunkumų patiriančios įmonės gyvybingumą. Taigi jas reikia vertinti remiantis gairėmis. Atlikusi tyrimą, Komisija mano, kad joks kitas Bendrijos teisės aktas šiuo atveju negali būti taikomas. Be to, Prancūzija nesirėmė jokia kita Sutarties leidžiančia nukrypti nuostata ir grįsdama 2003 m. rugpjūtį praneštų priemonių skaičiavimus išimtinai rėmėsi gairėmis. |
| --- | --- |

(147)

Sutarties 87 straipsnio 3 dalyje numatytos kitos leidžiančios nukrypti nuostatos. Kadangi pagalba nėra regioninė ir šios dalies b punkto leidžianti nukrypti nuostata akivaizdžiai negalioja, taikomos tik c punkte nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos. Pagal ją galima leisti valstybės pagalbą, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrukdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Turint tai galvoje, yra aišku, kad pagalba buvo skirta siekiant atkurti ilgalaikį sunkumų patiriančios įmonės gyvybingumą. Taigi jas reikia vertinti remiantis gairėmis. Atlikusi tyrimą, Komisija mano, kad joks kitas Bendrijos teisės aktas šiuo atveju negali būti taikomas. Be to, Prancūzija nesirėmė jokia kita Sutarties leidžiančia nukrypti nuostata ir grįsdama 2003 m. rugpjūtį praneštų priemonių skaičiavimus išimtinai rėmėsi gairėmis.

| (148) | Kad galėtų gauti pagalbą sanavimui ir restruktūrizavimui, įmonė turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone. Gairių 2.1 punkte yra pateikiamas šios sąvokos apibrėžimas. Jų 6 dalyje nurodoma, kad įmonės sunkumai yra, pavyzdžiui, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, per dideli pajėgumai, mažėjantys pinigų srautai, augančios skolos, didėjantys finansiniai įsipareigojimai ir krintanti arba mažėjanti arba net nulinė grynojo turto vertė. |
| --- | --- |

(148)

Kad galėtų gauti pagalbą sanavimui ir restruktūrizavimui, įmonė turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone. Gairių 2.1 punkte yra pateikiamas šios sąvokos apibrėžimas. Jų 6 dalyje nurodoma, kad įmonės sunkumai yra, pavyzdžiui, didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, per dideli pajėgumai, mažėjantys pinigų srautai, augančios skolos, didėjantys finansiniai įsipareigojimai ir krintanti arba mažėjanti arba net nulinė grynojo turto vertė.

| (149) | Teigiamas grynasis 2000–2001 m. įmonės pelnas 2002–2003 finansiniais metais pavirto didesniu nei vieno milijardo eurų vertės nuostoliu. Tuo pat metu akcinis kapitalas sumažėjo daugiau nei per pusę, nuo 2 milijardų eurų iki 800 milijonų. Taigi Alstom gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal gairių 5 dalį, dėl to nesiginčiją nei Prancūzija, nei joks kitas šios procedūros dalyvis. |
| --- | --- |

(149)

Teigiamas grynasis 2000–2001 m. įmonės pelnas 2002–2003 finansiniais metais pavirto didesniu nei vieno milijardo eurų vertės nuostoliu. Tuo pat metu akcinis kapitalas sumažėjo daugiau nei per pusę, nuo 2 milijardų eurų iki 800 milijonų. Taigi Alstom gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal gairių 5 dalį, dėl to nesiginčiją nei Prancūzija, nei joks kitas šios procedūros dalyvis.

a)   Pagalba sanavimui

| (150) | Prancūzijos manymu, dalis 2 ir 3 priemonių gali būti laikomos pagalba sanavimui. Šiam argumentui pagrįsti ji teigia, kad šios priemonės užtikrina įmonės trumpalaikių finansinių išteklių poreikius. |
| --- | --- |

(150)

Prancūzijos manymu, dalis 2 ir 3 priemonių gali būti laikomos pagalba sanavimui. Šiam argumentui pagrįsti ji teigia, kad šios priemonės užtikrina įmonės trumpalaikių finansinių išteklių poreikius.

| (151) | Dėl 2 priemonės Prancūzija mano, kad 900 milijonai eurų, numatytų pagal 2003 m. rugsėjo mėnesio susitarimą sudarytoje finansinėje schemoje, turi būti laikomi pagalba sanavimui pagal gairių nuostatas. Ši pagalba trumpalaikiais finansiniais ištekliais, kurios tikslas buvo neleisti Alstom čia pat bankrutuoti, buvo sugrąžinta per šešis mėnesius nuo jos suteikimo. |
| --- | --- |

(151)

Dėl 2 priemonės Prancūzija mano, kad 900 milijonai eurų, numatytų pagal 2003 m. rugsėjo mėnesio susitarimą sudarytoje finansinėje schemoje, turi būti laikomi pagalba sanavimui pagal gairių nuostatas. Ši pagalba trumpalaikiais finansiniais ištekliais, kurios tikslas buvo neleisti Alstom čia pat bankrutuoti, buvo sugrąžinta per šešis mėnesius nuo jos suteikimo.

| (152) | Dėl 3 priemonės Prancūzija mano, kad sindikuotai garantijų linijai suteiktas valstybės laidavimas taip pat turi būti laikomas pagalba sanavimui, suteikta bankams teikiant garantijas, o valstybei – laidavimą, kadangi tuo laikotarpiu suteiktos priemonės padėjo Alstom išsilaikyti. Anot Prancūzijos esant tokioms aplinkybėms laidavimą reiktų laikyti pagalba sanavimui, suteikta pirmaisiais įmonės gelbėjimo priemonių įgyvendinimo metais. Pažymėtina, kad Prancūzija neįvertino nei pagalbos dalies, kuri turėtų būti laikoma pagalba sanavimui, nei tos dalies, kuri turėtų būti laikoma pagalba restruktūrizavimui. Vėlesnį laikotarpį ji turėtų būti laikoma pagalba restruktūrizavimui. Pažymėtina, kad nebuvo atliktas joks laidavimo naujajai 8 milijardų eurų sindikuotai garantijų linijai vertinimas |
| --- | --- |

(152)

Dėl 3 priemonės Prancūzija mano, kad sindikuotai garantijų linijai suteiktas valstybės laidavimas taip pat turi būti laikomas pagalba sanavimui, suteikta bankams teikiant garantijas, o valstybei – laidavimą, kadangi tuo laikotarpiu suteiktos priemonės padėjo Alstom išsilaikyti. Anot Prancūzijos esant tokioms aplinkybėms laidavimą reiktų laikyti pagalba sanavimui, suteikta pirmaisiais įmonės gelbėjimo priemonių įgyvendinimo metais. Pažymėtina, kad Prancūzija neįvertino nei pagalbos dalies, kuri turėtų būti laikoma pagalba sanavimui, nei tos dalies, kuri turėtų būti laikoma pagalba restruktūrizavimui. Vėlesnį laikotarpį ji turėtų būti laikoma pagalba restruktūrizavimui. Pažymėtina, kad nebuvo atliktas joks laidavimo naujajai 8 milijardų eurų sindikuotai garantijų linijai vertinimas

| (153) | Tačiau reiktų priminti, kad Komisija sprendimuose pradėti ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą pažymėjo, kad ko gero šių priemonių suteikimo metu Alstom jau vyko restruktūrizavimas. Atsižvelgiant į tai, dalies šių pagalbos priemonių negalima laikyti pagalba sanavimui, kurios pagal gairių nuostatas negalima skirti kai jau yra įgyvendinamas paprastai po jos einantis restruktūrizavimo planas ar atliekama likvidacija. Beje, šiuo atveju nėra įgyvendintos gairių 23 dalyje nustatytos sąlygos pagalbai sanavimui gauti. Esant tokioms aplinkybėms Komisija laikinai nutarė, kad šios pagalbos priemonės turėtų būti ištirtos atsižvelgiant į pagalbos restruktūrizavimui teikimo kriterijus. |
| --- | --- |

(153)

Tačiau reiktų priminti, kad Komisija sprendimuose pradėti ir išplėsti formalią tyrimo procedūrą pažymėjo, kad ko gero šių priemonių suteikimo metu Alstom jau vyko restruktūrizavimas. Atsižvelgiant į tai, dalies šių pagalbos priemonių negalima laikyti pagalba sanavimui, kurios pagal gairių nuostatas negalima skirti kai jau yra įgyvendinamas paprastai po jos einantis restruktūrizavimo planas ar atliekama likvidacija. Beje, šiuo atveju nėra įgyvendintos gairių 23 dalyje nustatytos sąlygos pagalbai sanavimui gauti. Esant tokioms aplinkybėms Komisija laikinai nutarė, kad šios pagalbos priemonės turėtų būti ištirtos atsižvelgiant į pagalbos restruktūrizavimui teikimo kriterijus.

| (154) | Sprendimuose pradėti ir išplėsti tyrimo procedūrą Komisijos išreikštos abejonės vis dar išlieka. Iš tiesų, pagalbos priemonių skaidymas į pagalbą sanavimui ir pagalbą restruktūrizavimui vis dar atrodo dirbtinis, nes prieš sukuriant restruktūrizavimo planą nebuvo jokio sanavimo laikotarpio. Toks išvada prieštarauja sanavimo pagalbos skyrimo tikslui, tai yra siekiui išlaikyti status quo kol įmonė galės apsispręsti dėl savo ateities. |
| --- | --- |

(154)

Sprendimuose pradėti ir išplėsti tyrimo procedūrą Komisijos išreikštos abejonės vis dar išlieka. Iš tiesų, pagalbos priemonių skaidymas į pagalbą sanavimui ir pagalbą restruktūrizavimui vis dar atrodo dirbtinis, nes prieš sukuriant restruktūrizavimo planą nebuvo jokio sanavimo laikotarpio. Toks išvada prieštarauja sanavimo pagalbos skyrimo tikslui, tai yra siekiui išlaikyti status quo kol įmonė galės apsispręsti dėl savo ateities.

| (155) | Pagalbos priemonės, skirtos finansinių išteklių poreikiams padengti ar struktūrinėms priemonėms įgyvendinti, atitinka vykdomo restruktūrizavimo logiką. Komisija negali leisti per pirmuosius šešis mėnesius ar pirmaisiais restruktūrizavimo metais suteiktų pagalbos priemonių nepagrįstai vadinti pagalba sanavimui. Šiuo atveju nesvarbu, kad pagalba skirta restruktūrizuojamos įmonės finansinių išteklių poreikiams patenkinti, nes pagalba restruktūrizavimui dažnai yra skiriama restruktūrizuojamų įmonių finansiniams ištekliams padengti, kaip ir, pavyzdžiui, investicijoms ar kaštams, susijusiems su pajėgumų mažinimu. |
| --- | --- |

(155)

Pagalbos priemonės, skirtos finansinių išteklių poreikiams padengti ar struktūrinėms priemonėms įgyvendinti, atitinka vykdomo restruktūrizavimo logiką. Komisija negali leisti per pirmuosius šešis mėnesius ar pirmaisiais restruktūrizavimo metais suteiktų pagalbos priemonių nepagrįstai vadinti pagalba sanavimui. Šiuo atveju nesvarbu, kad pagalba skirta restruktūrizuojamos įmonės finansinių išteklių poreikiams patenkinti, nes pagalba restruktūrizavimui dažnai yra skiriama restruktūrizuojamų įmonių finansiniams ištekliams padengti, kaip ir, pavyzdžiui, investicijoms ar kaštams, susijusiems su pajėgumų mažinimu.

| (156) | Be to, Komisija mano, kad pagalbos, susijusios su 2 priemone, vertė buvo labai sumažinta ją pakeitusių struktūrinių priemonių sumomis ir kad dėl šios priežasties šią pagalbą reikia nagrinėti restruktūrizavimo kontekste. Laidavimas (ankstesnioji 3 priemonė) neatitinka nė vieno gairėse nustatyto pagalbos sanavimui skyrimo kriterijaus. Tai nebuvo finansiniai ištekliai, nes tai nebuvo paskolos garantija, nurodyta gairių 23 dalyje. Be to, šis laidavimas turėjo trukti daug ilgiau nei gairėse nustatyti šeši mėnesiai, nes jis buvo skirtas laiduoti už iki septynerių metų trukmės projektus. |
| --- | --- |

(156)

Be to, Komisija mano, kad pagalbos, susijusios su 2 priemone, vertė buvo labai sumažinta ją pakeitusių struktūrinių priemonių sumomis ir kad dėl šios priežasties šią pagalbą reikia nagrinėti restruktūrizavimo kontekste. Laidavimas (ankstesnioji 3 priemonė) neatitinka nė vieno gairėse nustatyto pagalbos sanavimui skyrimo kriterijaus. Tai nebuvo finansiniai ištekliai, nes tai nebuvo paskolos garantija, nurodyta gairių 23 dalyje. Be to, šis laidavimas turėjo trukti daug ilgiau nei gairėse nustatyti šeši mėnesiai, nes jis buvo skirtas laiduoti už iki septynerių metų trukmės projektus.

| (157) | Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano esant tinkama vertinti šias priemones kaip pagalbos restruktūrizavimui priemonių sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

(157)

Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano esant tinkama vertinti šias priemones kaip pagalbos restruktūrizavimui priemonių sudedamąją dalį.

b)   Pagalba restruktūrizavimui

| (158) | Gairėse numatytos keturios kartu taikomos sąlygos restruktūrizavimo pagalbai gauti: restruktūrizavimo planas, užtikrinantis ilgalaikį gyvybingumą, nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas, iki minimumo apribota pagalba, visiškas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(158)

Gairėse numatytos keturios kartu taikomos sąlygos restruktūrizavimo pagalbai gauti: restruktūrizavimo planas, užtikrinantis ilgalaikį gyvybingumą, nederamų konkurencijos iškraipymų vengimas, iki minimumo apribota pagalba, visiškas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas.

| (159) | Pagalbos suteikimas priklauso nuo restruktūrizavimo plano, kuriam turi pritarti Komisija visais atskirų pagalbos priemonių atvejais, įgyvendinimo. Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės gyvybingumą. Todėl pagalba restruktūrizavimui turi būti siejama su gyvybingu restruktūrizavimo planu, kuriuo atitinkama valstybė narė pareiškia savo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(159)

Pagalbos suteikimas priklauso nuo restruktūrizavimo plano, kuriam turi pritarti Komisija visais atskirų pagalbos priemonių atvejais, įgyvendinimo. Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės gyvybingumą. Todėl pagalba restruktūrizavimui turi būti siejama su gyvybingu restruktūrizavimo planu, kuriuo atitinkama valstybė narė pareiškia savo įsipareigojimus.

| (160) | Padedama išorės eksperto Komisija išanalizavo Prancūzijos pateiktą restruktūrizavimo planą, siekdama įvertinti, ar jo pakanka ilgalaikiam įmonės gyvybingumui užtikrinti. Atlikdama vertinimą Komisija rėmėsi 2003 m. rugpjūtį ir gruodį bei 2004 m. vasarį pateikta informacija. Komisija visų pirma įvertino veiklos restruktūrizavimo pakankamumą, tuomet rinkos perspektyvas ir jų poveikį restruktūrizavimo planui ir galiausiai įmonės finansinę būklę įgyvendinus restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(160)

Padedama išorės eksperto Komisija išanalizavo Prancūzijos pateiktą restruktūrizavimo planą, siekdama įvertinti, ar jo pakanka ilgalaikiam įmonės gyvybingumui užtikrinti. Atlikdama vertinimą Komisija rėmėsi 2003 m. rugpjūtį ir gruodį bei 2004 m. vasarį pateikta informacija. Komisija visų pirma įvertino veiklos restruktūrizavimo pakankamumą, tuomet rinkos perspektyvas ir jų poveikį restruktūrizavimo planui ir galiausiai įmonės finansinę būklę įgyvendinus restruktūrizavimo planą.

| (161) | Nagrinėjant restruktūrizavimo priemones reiktų atsižvelgti į Alstom veiklos sektorių specifiką. Pavyzdžiui, Power ir Transport sektoriuose reikalingos investicijos į ilgalaikį turtą yra nedidelės palyginti su apyvartinio kapitalo poreikiais. Svarbiausios yra projekto įgyvendinimo ir inžineriniai pajėgumai, o fizinės gamybos pajėgumai yra reikšmingi tik kai kuriems produktams (30). Todėl įmonės paprastai būna pajėgios išplėsti savo pasiūlą didelės paklausos laikotarpiais. Priešingai, ne visuomet būna įmanoma sumažinti darbo jėgos perteklių mažos paklausos laikotarpiais, ypač tose šalyse, kur socialiniai įstatymai yra labiau suvaržantys. Kita specifinis Alstom veiklos bruožas yra būtinybė priklausomai nuo užsakymo gaminti skirtingus produktus (31) toje pačioje gamybos linijoje, kad būtų optimaliai išnaudoti gamybiniai pajėgumai („utilization runs“). |
| --- | --- |

(161)

Nagrinėjant restruktūrizavimo priemones reiktų atsižvelgti į Alstom veiklos sektorių specifiką. Pavyzdžiui, Power ir Transport sektoriuose reikalingos investicijos į ilgalaikį turtą yra nedidelės palyginti su apyvartinio kapitalo poreikiais. Svarbiausios yra projekto įgyvendinimo ir inžineriniai pajėgumai, o fizinės gamybos pajėgumai yra reikšmingi tik kai kuriems produktams (30). Todėl įmonės paprastai būna pajėgios išplėsti savo pasiūlą didelės paklausos laikotarpiais. Priešingai, ne visuomet būna įmanoma sumažinti darbo jėgos perteklių mažos paklausos laikotarpiais, ypač tose šalyse, kur socialiniai įstatymai yra labiau suvaržantys. Kita specifinis Alstom veiklos bruožas yra būtinybė priklausomai nuo užsakymo gaminti skirtingus produktus (31) toje pačioje gamybos linijoje, kad būtų optimaliai išnaudoti gamybiniai pajėgumai („utilization runs“).

| (162) | Gamybos pajėgumai dažniausiai matuojami pagal turimą gamybinį plotą („roofed area“) ir turimą darbo jėgą, o instaliuota įranga paprastai nėra labai svarbūs, priešingai nei kituose sektoriuose. Be to, sunku išmatuoti gamybos pajėgumą kiekvienam produktui, nes kaip jau minėta, skirtingu metu ta pačia gamybos linija gali būti gaminami skirtingi produktai. |
| --- | --- |

(162)

Gamybos pajėgumai dažniausiai matuojami pagal turimą gamybinį plotą („roofed area“) ir turimą darbo jėgą, o instaliuota įranga paprastai nėra labai svarbūs, priešingai nei kituose sektoriuose. Be to, sunku išmatuoti gamybos pajėgumą kiekvienam produktui, nes kaip jau minėta, skirtingu metu ta pačia gamybos linija gali būti gaminami skirtingi produktai.

| (163) | Todėl vidinės Alstom restruktūrizavimo priemonės buvo nagrinėjamos tikrinant, ar jos padės įmonei veiksmingai perorganizuoti turimos darbo jėgos panaudojimą ir racionalizuoti jos geografinį išsidėstymą. |
| --- | --- |

(163)

Todėl vidinės Alstom restruktūrizavimo priemonės buvo nagrinėjamos tikrinant, ar jos padės įmonei veiksmingai perorganizuoti turimos darbo jėgos panaudojimą ir racionalizuoti jos geografinį išsidėstymą.

| (164) | Komisija mano, kad Power Generation ir Transport sektoriuose restruktūrizavimo priemonės yra pakankamos sektorių būklei pataisyti. Numatytas personalo mažinimas yra proporcingas šių sektorių pajėgumų pertekliui. Šių restruktūrizavimo priemonių kaštų ir ekonominės naudos vertinimas atrodo tikroviškas. Be to, anksčiau įgyvendintas restruktūrizavimo planas įrodo, kad procesas yra gerai įsibėgėjęs, todėl sumažėjo rizika nespėti įgyvendinti 2006 m. kovo mėnesiui numatytus tikslus. |
| --- | --- |

(164)

Komisija mano, kad Power Generation ir Transport sektoriuose restruktūrizavimo priemonės yra pakankamos sektorių būklei pataisyti. Numatytas personalo mažinimas yra proporcingas šių sektorių pajėgumų pertekliui. Šių restruktūrizavimo priemonių kaštų ir ekonominės naudos vertinimas atrodo tikroviškas. Be to, anksčiau įgyvendintas restruktūrizavimo planas įrodo, kad procesas yra gerai įsibėgėjęs, todėl sumažėjo rizika nespėti įgyvendinti 2006 m. kovo mėnesiui numatytus tikslus.

| (165) | Power Turbo-Systems sektoriuje darbo jėgos mažinimas [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų) atitinka pajėgumų perteklių, kurį atskleidė paskutinieji Alstom darbinių pajėgumų panaudojimo skaičiavimai, kuriuos atliko Prancūzija ([...] % 2003 m. rugpjūtį) ir Komisijos ekspertas ([...] % 2002 m. ir [...] % 2003 m.). Darbuotojų mažinimas kartu su selektyviu įrenginių mažinimu ir uždarymu ir veiklos restruktūrizavimu padės atkurti Alstom konkurencingumą. Personalo mažinimas [...] % (nuo [...] iki [...]) Power Environment sektoriuje [... (32)], reikalingą Komisijos išorės eksperto nuomone. Jis taip pat didesnis nei pajėgumų perteklius, nustatytas pagal Prancūzijos atliktus darbinių pajėgumų panaudojimo skaičiavimus (apie [...] % pirmajame 2003–2004 m. pusmetyje). Tokį didelį personalo skaičiaus sumažinimą galima paaiškinti gamyklų uždarymu, [...]. Power Services sektoriuje personalo mažinimo rodikliai siekia [...] % (nuo [...] iki [...]). Uždaryti nieko neplanuojama (33), tačiau tai galima paaiškinti būtinybe išsaugoti vietines atstovybes šioje veiklos sferoje. |
| --- | --- |

(165)

Power Turbo-Systems sektoriuje darbo jėgos mažinimas [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų) atitinka pajėgumų perteklių, kurį atskleidė paskutinieji Alstom darbinių pajėgumų panaudojimo skaičiavimai, kuriuos atliko Prancūzija ([...] % 2003 m. rugpjūtį) ir Komisijos ekspertas ([...] % 2002 m. ir [...] % 2003 m.). Darbuotojų mažinimas kartu su selektyviu įrenginių mažinimu ir uždarymu ir veiklos restruktūrizavimu padės atkurti Alstom konkurencingumą. Personalo mažinimas [...] % (nuo [...] iki [...]) Power Environment sektoriuje [... (32)], reikalingą Komisijos išorės eksperto nuomone. Jis taip pat didesnis nei pajėgumų perteklius, nustatytas pagal Prancūzijos atliktus darbinių pajėgumų panaudojimo skaičiavimus (apie [...] % pirmajame 2003–2004 m. pusmetyje). Tokį didelį personalo skaičiaus sumažinimą galima paaiškinti gamyklų uždarymu, [...]. Power Services sektoriuje personalo mažinimo rodikliai siekia [...] % (nuo [...] iki [...]). Uždaryti nieko neplanuojama (33), tačiau tai galima paaiškinti būtinybe išsaugoti vietines atstovybes šioje veiklos sferoje.

| (166) | Galiausiai, restruktūrizavimo priemonės Power Conversion (T & D dalis, kuri nebuvo parduota Areva) sektoriuje bus įgyvendinamos mažinant personalo skaičių [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų) ir reorganizuojant sektoriaus struktūrą. |
| --- | --- |

(166)

Galiausiai, restruktūrizavimo priemonės Power Conversion (T & D dalis, kuri nebuvo parduota Areva) sektoriuje bus įgyvendinamos mažinant personalo skaičių [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų) ir reorganizuojant sektoriaus struktūrą.

| (167) | Transport sektoriuje personalo skaičių planuojama sumažinti [...] % (nuo [...] iki [...]). Šis personalo mažinimas atitinka išorės konsultanto atliktų pajėgumų pertekliaus vertinimo rezultatus (nuo [...] % iki [...] %). Tačiau mažinimas neatitinka esamo Alstom darbinių pajėgumų panaudojimo lygio (daugiau nei [...] %), apie kurį pranešė Prancūzija. Šį neatitikimą iš dalies galima būtų paaiškinti tuo, kad daugiau nei [...] % personalo mažinimas (derinant su gamyklų uždarymu) vykdomas Jungtinėje Karalystėje. Alstom Transport neseniai susidūrė su dideliais sunkumais šioje šalyje, ir rinkos perspektyvos ten yra ne tokios geros kaip kitose šalyse. Iš anksto gali būti numatyta dar sumažinti personalo siekiant pagerinti našumą pramoninio optimizavimo keliu. |
| --- | --- |

(167)

Transport sektoriuje personalo skaičių planuojama sumažinti [...] % (nuo [...] iki [...]). Šis personalo mažinimas atitinka išorės konsultanto atliktų pajėgumų pertekliaus vertinimo rezultatus (nuo [...] % iki [...] %). Tačiau mažinimas neatitinka esamo Alstom darbinių pajėgumų panaudojimo lygio (daugiau nei [...] %), apie kurį pranešė Prancūzija. Šį neatitikimą iš dalies galima būtų paaiškinti tuo, kad daugiau nei [...] % personalo mažinimas (derinant su gamyklų uždarymu) vykdomas Jungtinėje Karalystėje. Alstom Transport neseniai susidūrė su dideliais sunkumais šioje šalyje, ir rinkos perspektyvos ten yra ne tokios geros kaip kitose šalyse. Iš anksto gali būti numatyta dar sumažinti personalo siekiant pagerinti našumą pramoninio optimizavimo keliu.

| (168) | Priešingai nei vertindama Transport ir Power sektorius, Komisija mano, kad Marine sektoriuje restruktūrizavimo planu numatytos priemonės yra nepakankamos, kad kompensuotų Alstom laivų statyklų pajėgumų perteklių. Pagal planą planuojama sumažinti personalo [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų). Gamyba bus sutelkta Saint-Nazaire laivų statyklose, kurios yra didžiausias laivų statyklų kompleksas, o kitos mažesnės statyklos bus uždarytos. Nepaisant šių priemonių Komisija abejoja, ar šių restruktūrizavimo pastangų pakaks, kad iki 2006 m. Alstom laivų statyklų darbinių pajėgumų panaudojimo rodikliai būtų pakelti iki tinkamo lygio. Šio teiginio argumentai pateikiami 169–170 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(168)

Priešingai nei vertindama Transport ir Power sektorius, Komisija mano, kad Marine sektoriuje restruktūrizavimo planu numatytos priemonės yra nepakankamos, kad kompensuotų Alstom laivų statyklų pajėgumų perteklių. Pagal planą planuojama sumažinti personalo [...] % (nuo [...] iki [...] darbuotojų). Gamyba bus sutelkta Saint-Nazaire laivų statyklose, kurios yra didžiausias laivų statyklų kompleksas, o kitos mažesnės statyklos bus uždarytos. Nepaisant šių priemonių Komisija abejoja, ar šių restruktūrizavimo pastangų pakaks, kad iki 2006 m. Alstom laivų statyklų darbinių pajėgumų panaudojimo rodikliai būtų pakelti iki tinkamo lygio. Šio teiginio argumentai pateikiami 169–170 konstatuojamosiose dalyse.

| (169) | Net jei Alstom Marine sektorius turi techninių pajėgumų gaminti įvairių tipų laivus (kruizinius laivus, suskystintų dujų gabenimo laivus, krovininius laivus, jachtas, mokslinių tyrimų ir karinius laivus ir pan.), panašu, kad būsimi užsakymai daugiausia bus teikiami kruiziniams laivams statyti. Pačiame restruktūrizavimo plane yra numatyta, kad naujieji užsakymai daugiausiai bus gaunami iš šios rinkos, o kitų tipų laivai neturėtų sudaryti svarbios gaunamų užsakymų dalies. Dabartiniai Saint-Nazaire laivų statyklų gamybiniai pajėgumai yra nuo 5 iki 6 kruizinių laivų per metus. Remiantis kai kuriomis ilgalaikėmis perspektyvomis, jei Alstom išsaugos užimamą rinkos dalį, 2004–2006 m. ji gaus ne daugiau nei 3 kruizinių laivų užsakymus per metus. Net jei kitų rūšių laivų statymas galėtų kompensuoti mažesnį už šį didžiausią kruizinių laivų užsakymų kiekį, būtų neįtikėtina, jei tai turėtų svarbų poveikį, galintį padidinti bendrą užsakymų skaičių virš 3 laivų (kruizinio laivo atitikmuo) per metus. |
| --- | --- |

(169)

Net jei Alstom Marine sektorius turi techninių pajėgumų gaminti įvairių tipų laivus (kruizinius laivus, suskystintų dujų gabenimo laivus, krovininius laivus, jachtas, mokslinių tyrimų ir karinius laivus ir pan.), panašu, kad būsimi užsakymai daugiausia bus teikiami kruiziniams laivams statyti. Pačiame restruktūrizavimo plane yra numatyta, kad naujieji užsakymai daugiausiai bus gaunami iš šios rinkos, o kitų tipų laivai neturėtų sudaryti svarbios gaunamų užsakymų dalies. Dabartiniai Saint-Nazaire laivų statyklų gamybiniai pajėgumai yra nuo 5 iki 6 kruizinių laivų per metus. Remiantis kai kuriomis ilgalaikėmis perspektyvomis, jei Alstom išsaugos užimamą rinkos dalį, 2004–2006 m. ji gaus ne daugiau nei 3 kruizinių laivų užsakymus per metus. Net jei kitų rūšių laivų statymas galėtų kompensuoti mažesnį už šį didžiausią kruizinių laivų užsakymų kiekį, būtų neįtikėtina, jei tai turėtų svarbų poveikį, galintį padidinti bendrą užsakymų skaičių virš 3 laivų (kruizinio laivo atitikmuo) per metus.

| (170) | Atsižvelgdama į tai, Komisija teigiamai įvertino neseniai Prancūzijos duotą įsipareigojimą kuo greičiau imtis reikalingų priemonių, [...], kad sumažintų Alstom laivų statybos rentabilumo lygį nuo 4,5 užsakymų (kruizinių laivų atitikmenys) per metus (vidutiniškai per penketą pastarųjų metų) iki [...]. Komisija mano, kad ši papildoma priemonė [...] yra absoliučiai būtina norint užtikrinti ilgalaikį sektoriaus gyvybingumą, ir ji turės būti įgyvendinta. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgdama į tai, Komisija teigiamai įvertino neseniai Prancūzijos duotą įsipareigojimą kuo greičiau imtis reikalingų priemonių, [...], kad sumažintų Alstom laivų statybos rentabilumo lygį nuo 4,5 užsakymų (kruizinių laivų atitikmenys) per metus (vidutiniškai per penketą pastarųjų metų) iki [...]. Komisija mano, kad ši papildoma priemonė [...] yra absoliučiai būtina norint užtikrinti ilgalaikį sektoriaus gyvybingumą, ir ji turės būti įgyvendinta.

| (171) | Komisija atidžiai įvertino restruktūrizavimo plane pateikiamas prognozes nuo užsakymų iki kiekvieno sektoriaus veiklos pajamų. Ji patikrino, ar šie duomenys atitinka kiekvienos atitinkamos rinkos sudarytas prognozes. Komisija mano, kad prognozės dėl užsakymų yra dažniausiai realistinės, o prognozės dėl rinkos dalies ir sektorių augimo yra pakankamai atsargios. Išskyrus du sektorius – Power Turbo-Systems ir Marine. |
| --- | --- |

(171)

Komisija atidžiai įvertino restruktūrizavimo plane pateikiamas prognozes nuo užsakymų iki kiekvieno sektoriaus veiklos pajamų. Ji patikrino, ar šie duomenys atitinka kiekvienos atitinkamos rinkos sudarytas prognozes. Komisija mano, kad prognozės dėl užsakymų yra dažniausiai realistinės, o prognozės dėl rinkos dalies ir sektorių augimo yra pakankamai atsargios. Išskyrus du sektorius – Power Turbo-Systems ir Marine.

| (172) | Alstom Power TurboSystems sektorius patyrė labai didelių nuostolių dėl didelio galingumo dujų turbinų GT24/GT26, svarbiausio Alstom komercinio modelio šiame sektoriuje, sudėtingų gedimų 2000 m. Buvo imtasi turbinų funkcijų tobulinimo darbų ir sudaryti komerciniai susitarimai su nepatenkintais klientais. Prancūzija pažymi, kad šios turbinos šiandien yra visiškai kokybiškos, ir patikslina, kad Ispanijos įmonė ką tiktai užsakė pagaminti tris turbinas, o tai įrodo, kad Alstom klientai atgavo pasitikėjimą grupės parduodamų modernių turbinų kokybe ir galimybėmis. |
| --- | --- |

(172)

Alstom Power TurboSystems sektorius patyrė labai didelių nuostolių dėl didelio galingumo dujų turbinų GT24/GT26, svarbiausio Alstom komercinio modelio šiame sektoriuje, sudėtingų gedimų 2000 m. Buvo imtasi turbinų funkcijų tobulinimo darbų ir sudaryti komerciniai susitarimai su nepatenkintais klientais. Prancūzija pažymi, kad šios turbinos šiandien yra visiškai kokybiškos, ir patikslina, kad Ispanijos įmonė ką tiktai užsakė pagaminti tris turbinas, o tai įrodo, kad Alstom klientai atgavo pasitikėjimą grupės parduodamų modernių turbinų kokybe ir galimybėmis.

| (173) | Komisija mano, kad yra pakankamai teigiamų ženklų, rodančių, kad sektorius atsigauna. Iš tikrųjų pasitvirtino, kad Alstom ėmėsi būtinų darbų, kad pasiektų laukiamos kokybės ir kad ginčai su nepatenkintais klientas yra beveik išspręsti; bet Komisija pažymi, kad finansinės atsargos, sukurtos padengti liekamąją riziką, yra nepakankamos. Šiaip ar taip, trijų turbinų užsakymas 2003 m. gruodį, apie kurį informavo Prancūzija, įrodo, kad šis sektorius gali vėl tapti konkurencingas. |
| --- | --- |

(173)

Komisija mano, kad yra pakankamai teigiamų ženklų, rodančių, kad sektorius atsigauna. Iš tikrųjų pasitvirtino, kad Alstom ėmėsi būtinų darbų, kad pasiektų laukiamos kokybės ir kad ginčai su nepatenkintais klientas yra beveik išspręsti; bet Komisija pažymi, kad finansinės atsargos, sukurtos padengti liekamąją riziką, yra nepakankamos. Šiaip ar taip, trijų turbinų užsakymas 2003 m. gruodį, apie kurį informavo Prancūzija, įrodo, kad šis sektorius gali vėl tapti konkurencingas.

| (174) | Tačiau nepaisant padrąsinančių ženklų, Komisija mano, kad Prancūzija pervertina Alstom gebėjimą artimiausiais metais susigrąžinti užimamą rinkos dalį. Iš tiesų, jei Alstom rinkos dalis atitiktų jos vidutinius 1992–2002 m. rodiklius, Komisijos skaičiavimu jautrumo slenkstis (rizikingi užsakymai) būtų apie [...] % prognozuojamų užsakymų. Komisijos vertinimu [...] eurų vertės užsakymai iš planuojamų [...] eurų užsakymų bus rizikingi kiekvienais, 2004–2005 ir 2005–2006 metais. |
| --- | --- |

(174)

Tačiau nepaisant padrąsinančių ženklų, Komisija mano, kad Prancūzija pervertina Alstom gebėjimą artimiausiais metais susigrąžinti užimamą rinkos dalį. Iš tiesų, jei Alstom rinkos dalis atitiktų jos vidutinius 1992–2002 m. rodiklius, Komisijos skaičiavimu jautrumo slenkstis (rizikingi užsakymai) būtų apie [...] % prognozuojamų užsakymų. Komisijos vertinimu [...] eurų vertės užsakymai iš planuojamų [...] eurų užsakymų bus rizikingi kiekvienais, 2004–2005 ir 2005–2006 metais.

| (175) | Marine sektoriuje, Komisijos manymu, užsakymų prognozės pagal restruktūrizavimo planą yra pernelyg optimistinės, net jei darytumėm prielaidą, kad pasitvirtintų ilgalaikio kruizinių laivų rinkos susigrąžinimo prognozė ir net jei planuotumėm galimybę, Chantiers de l'Atlantique galės gaminti kitų rūšių aukšto technologinio lygio laivus, pavyzdžiui, suskystintų dujų gabenimo laivus. Komisijos manymu 2004–2005 ir 2005–2006 m. [...] eurų užsakymų kasmet iš planuojamų [...] eurų užsakymų bus rizikingi. |
| --- | --- |

(175)

Marine sektoriuje, Komisijos manymu, užsakymų prognozės pagal restruktūrizavimo planą yra pernelyg optimistinės, net jei darytumėm prielaidą, kad pasitvirtintų ilgalaikio kruizinių laivų rinkos susigrąžinimo prognozė ir net jei planuotumėm galimybę, Chantiers de l'Atlantique galės gaminti kitų rūšių aukšto technologinio lygio laivus, pavyzdžiui, suskystintų dujų gabenimo laivus. Komisijos manymu 2004–2005 ir 2005–2006 m. [...] eurų užsakymų kasmet iš planuojamų [...] eurų užsakymų bus rizikingi.

| (176) | Remdamasi šiais duomenimis, Komisija mano, kad iš viso rizikingų užsakymų vertė siekia [...] eurų. Šią sumą tik iš dalies kompensuos planuojamiems užsakymams taikoma [...] eurų veiklos pelno marža („corporate buffer“). Dėl to restruktūrizavimo planas atrodo per daug optimistiškai, kadangi Komisijos vertinimu [...] eurų rizikingų užsakymų nedengia „corporate buffer“. |
| --- | --- |

(176)

Remdamasi šiais duomenimis, Komisija mano, kad iš viso rizikingų užsakymų vertė siekia [...] eurų. Šią sumą tik iš dalies kompensuos planuojamiems užsakymams taikoma [...] eurų veiklos pelno marža („corporate buffer“). Dėl to restruktūrizavimo planas atrodo per daug optimistiškai, kadangi Komisijos vertinimu [...] eurų rizikingų užsakymų nedengia „corporate buffer“.

| (177) | Komisija išnagrinėjo įmonės einamosios veiklos pelno prognozes. Jos manymu, restruktūrizavimo plane numatyti tikslai galėtų būti įgyvendinti. Iš tiesų, veiklos rezultatų prognozės yra pakankamai atsargios ir kompensuoja perdėtai optimistines užsakymų prognozes. Todėl Komisija mano, kad šio pervertinimo pasekmės neturėtų kelti pavojaus 2006 m. Alstom veiklos pelningumo tikslui. |
| --- | --- |

(177)

Komisija išnagrinėjo įmonės einamosios veiklos pelno prognozes. Jos manymu, restruktūrizavimo plane numatyti tikslai galėtų būti įgyvendinti. Iš tiesų, veiklos rezultatų prognozės yra pakankamai atsargios ir kompensuoja perdėtai optimistines užsakymų prognozes. Todėl Komisija mano, kad šio pervertinimo pasekmės neturėtų kelti pavojaus 2006 m. Alstom veiklos pelningumo tikslui.

| (178) | Ištyrusi kitus esminius restruktūrizavimo plano elementus, kuriais grindžiamos Alstom veiklos pelningumo prognozės 2006 m., Komisija mano, kad šios prognozės yra realistinės. Pirmasis esminis pelningumo didinimo elementas yra susijęs su taupymo priemonėmis, kurių buvo imtasi vykdant II.3 dalyje nurodytas restruktūrizavimo priemones. Taupymo priemonės, kuriomis siekiama racionalizuoti kaštus atrodo realistiškai, o jų įgyvendinimo tempą galima laikyti teigiamu rodikliu, rodančiu, kad restruktūrizavimas ir gyvybingumo atkūrimas bus atlikti numatytu laiku. |
| --- | --- |

(178)

Ištyrusi kitus esminius restruktūrizavimo plano elementus, kuriais grindžiamos Alstom veiklos pelningumo prognozės 2006 m., Komisija mano, kad šios prognozės yra realistinės. Pirmasis esminis pelningumo didinimo elementas yra susijęs su taupymo priemonėmis, kurių buvo imtasi vykdant II.3 dalyje nurodytas restruktūrizavimo priemones. Taupymo priemonės, kuriomis siekiama racionalizuoti kaštus atrodo realistiškai, o jų įgyvendinimo tempą galima laikyti teigiamu rodikliu, rodančiu, kad restruktūrizavimas ir gyvybingumo atkūrimas bus atlikti numatytu laiku.

| (179) | Antra, Komisija pažymi, kad dideli nuostoliai, atsiradę dėl svarbių didelio galingumo dujų turbinų GT24/GT26 gedimų buvo išimtis. Be to, buvo sudaryti susitarimai, siekiant baigti su kai kuriais klientais vykstančius ginčus. Tokie vienkartiniai sunkumai neturėtų pasikartoti. |
| --- | --- |

(179)

Antra, Komisija pažymi, kad dideli nuostoliai, atsiradę dėl svarbių didelio galingumo dujų turbinų GT24/GT26 gedimų buvo išimtis. Be to, buvo sudaryti susitarimai, siekiant baigti su kai kuriais klientais vykstančius ginčus. Tokie vienkartiniai sunkumai neturėtų pasikartoti.

| (180) | Trečiasis svarbus elementas yra prognozuojamas išlaikytas didelis pelningumo lygis jau daug pasiekusiose srityse, ypač Power Services sektoriuje (2006 m. planuojama [...] % veiklos pelno marža). Šios prognozės atrodo pagrįstos, turint galvoje veiklos sektorių ypatumus ir augimą. |
| --- | --- |

(180)

Trečiasis svarbus elementas yra prognozuojamas išlaikytas didelis pelningumo lygis jau daug pasiekusiose srityse, ypač Power Services sektoriuje (2006 m. planuojama [...] % veiklos pelno marža). Šios prognozės atrodo pagrįstos, turint galvoje veiklos sektorių ypatumus ir augimą.

| (181) | Atsižvelgdama į šiuos elementus, Komisija daro išvadą, kad 6 % grupės veiklos pelno maržos tikslas, iškeltas restruktūrizavimo plane 2006 m., yra įgyvendinamas. |
| --- | --- |

(181)

Atsižvelgdama į šiuos elementus, Komisija daro išvadą, kad 6 % grupės veiklos pelno maržos tikslas, iškeltas restruktūrizavimo plane 2006 m., yra įgyvendinamas.

| (182) | Komisija išnagrinėjo klausimą, ar restruktūrizavimo plane numatytos priemonės padės atkurti Alstom ilgalaikį gyvybingumą. Kaip buvo pažymėta, Komisija mano, kad pramonine prasme priemonės iš esmės yra pakankamos, kad būtų pasiekti plane numatyti pelningumo tikslai. Be to, yra teigiamų požymių, rodančių, kad buvo išspręstos išimtinės techninės problemos, dėl kurių pastaraisiais metais buvo patirta didelių atsitiktinių nuostolių. |
| --- | --- |

(182)

Komisija išnagrinėjo klausimą, ar restruktūrizavimo plane numatytos priemonės padės atkurti Alstom ilgalaikį gyvybingumą. Kaip buvo pažymėta, Komisija mano, kad pramonine prasme priemonės iš esmės yra pakankamos, kad būtų pasiekti plane numatyti pelningumo tikslai. Be to, yra teigiamų požymių, rodančių, kad buvo išspręstos išimtinės techninės problemos, dėl kurių pastaraisiais metais buvo patirta didelių atsitiktinių nuostolių.

| (183) | Tačiau Komisija vis dar abejojo, ar restruktūrizavimo priemonės yra pakankamai veiksmingos, kad atkurtų ilgalaikį Alstom finansinį stabilumą po 2006 m. kovo mėn. Taigi Komisija negalėjo nuspręsti, ar baigiantis restruktūrizavimui įmonės pajėgs veikti rinkoje savarankiškai, kaip to reikalaujama pagal gairių nuostatas. Komisijos abejonės kyla dėl šių priežasčių. |
| --- | --- |

(183)

Tačiau Komisija vis dar abejojo, ar restruktūrizavimo priemonės yra pakankamai veiksmingos, kad atkurtų ilgalaikį Alstom finansinį stabilumą po 2006 m. kovo mėn. Taigi Komisija negalėjo nuspręsti, ar baigiantis restruktūrizavimui įmonės pajėgs veikti rinkoje savarankiškai, kaip to reikalaujama pagal gairių nuostatas. Komisijos abejonės kyla dėl šių priežasčių.

| (184) | Visų pirma, 6 % veiklos pelno marža 2005–2006 m., arba [...] eurų dydžio veiklos pelnas [...], neatrodo pakankamas pagrindas ilgalaikiam įmonės gyvybingumui užtikrinti. Pagal restruktūrizavimo planą grynasis pelnas 2005–2006 m. turėtų siekti [...] eurų, arba [...] % visų pardavimų. |
| --- | --- |

(184)

Visų pirma, 6 % veiklos pelno marža 2005–2006 m., arba [...] eurų dydžio veiklos pelnas [...], neatrodo pakankamas pagrindas ilgalaikiam įmonės gyvybingumui užtikrinti. Pagal restruktūrizavimo planą grynasis pelnas 2005–2006 m. turėtų siekti [...] eurų, arba [...] % visų pardavimų.

| (185) | Be to, Komisijos manymu ekonominės skolos dydis nuosavo kapitalo atžvilgiu 2006 m. vis dar bus per didelis: [...] eurų lyginant su [...] eurų. Todėl skolos ir nuosavo kapitalo santykis („gearing ratio“) būtų [...]. Dėl to Alstom tektų paaukoti labai didelę dalį savo pajamų palūkanoms už savo skolą apmokėti: finansinė našta siektų [...] eurų, o pajamos iki palūkanų, mokesčių, nuvertėjimo ir amortizacinių išskaitymų (EBIDTA) iš viso siektų [...] eurų, taigi palūkanų padengimo koeficientas („interest cover“) būtų [...]. Tai aiškus nestabilios, sunkiai išlaikomos ilgesnį laiką finansinės būklės rodiklis. |
| --- | --- |

(185)

Be to, Komisijos manymu ekonominės skolos dydis nuosavo kapitalo atžvilgiu 2006 m. vis dar bus per didelis: [...] eurų lyginant su [...] eurų. Todėl skolos ir nuosavo kapitalo santykis („gearing ratio“) būtų [...]. Dėl to Alstom tektų paaukoti labai didelę dalį savo pajamų palūkanoms už savo skolą apmokėti: finansinė našta siektų [...] eurų, o pajamos iki palūkanų, mokesčių, nuvertėjimo ir amortizacinių išskaitymų (EBIDTA) iš viso siektų [...] eurų, taigi palūkanų padengimo koeficientas („interest cover“) būtų [...]. Tai aiškus nestabilios, sunkiai išlaikomos ilgesnį laiką finansinės būklės rodiklis.

| (186) | Be to, Komisijos nuomone Alstom kilo rizika pritrūkti trumpalaikių finansinių išteklių grynųjų lėšų poreikiams patenkinti restruktūrizavimo metu. Vertindamas Alstom finansinių išteklių planą konsultantas pažymėjo, kad „headroom“ (paskirtos kredito linijos minus jau panaudotos kredito linijos) lygis turėtų likti didesnis nei [...] eurų, Komisijos manymu to pakaktų, tačiau tik tuo atveju, jei nekiltų nenumatytų sunkumų. Šiaip ar taip, remiantis tuo pačiu finansinių išteklių planu, pirmąjį ir antrąjį 2005–2006 m. ketvirtį headroom lygis turėtų būti mažesnis nei [...] eurų orientacinis dydis. |
| --- | --- |

(186)

Be to, Komisijos nuomone Alstom kilo rizika pritrūkti trumpalaikių finansinių išteklių grynųjų lėšų poreikiams patenkinti restruktūrizavimo metu. Vertindamas Alstom finansinių išteklių planą konsultantas pažymėjo, kad „headroom“ (paskirtos kredito linijos minus jau panaudotos kredito linijos) lygis turėtų likti didesnis nei [...] eurų, Komisijos manymu to pakaktų, tačiau tik tuo atveju, jei nekiltų nenumatytų sunkumų. Šiaip ar taip, remiantis tuo pačiu finansinių išteklių planu, pirmąjį ir antrąjį 2005–2006 m. ketvirtį headroom lygis turėtų būti mažesnis nei [...] eurų orientacinis dydis.

| (187) | Galiausiai, Komisija pažymėjo, kad Alstom yra būtina padidinti savo vidutinės trukmės nuosavą kapitalą. Pagal planą, nuosavo kapitalo dydis 2006 m. turėtų siekti [...] eurų, arba [...] % pardavimų, nors per 1998–2000 m. laikotarpį nuosavas kapitalas siekė 12 % pardavimų vertės. Buvo nutarta, kad norint įmonei pritraukti investuotojų ir pajėgti savarankiškai finansuoti savo veiklą rinkoje, būtinas daug geresnis nei 2006 m. planuojamas finansinis balansas. |
| --- | --- |

(187)

Galiausiai, Komisija pažymėjo, kad Alstom yra būtina padidinti savo vidutinės trukmės nuosavą kapitalą. Pagal planą, nuosavo kapitalo dydis 2006 m. turėtų siekti [...] eurų, arba [...] % pardavimų, nors per 1998–2000 m. laikotarpį nuosavas kapitalas siekė 12 % pardavimų vertės. Buvo nutarta, kad norint įmonei pritraukti investuotojų ir pajėgti savarankiškai finansuoti savo veiklą rinkoje, būtinas daug geresnis nei 2006 m. planuojamas finansinis balansas.

| (188) | Baigdama, Komisija pažymėjo, kad Alstom restruktūrizavimo planas yra nepatenkinamas finansiniu požiūriu, daugiausiai dėl per didelės skolos ir labai mažo nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

(188)

Baigdama, Komisija pažymėjo, kad Alstom restruktūrizavimo planas yra nepatenkinamas finansiniu požiūriu, daugiausiai dėl per didelės skolos ir labai mažo nuosavo kapitalo.

| (189) | Tačiau 2004 m. gegužę Prancūzija pranešė Komisijai, kad įmonė pradės kapitalo didinimą grynaisiais ir dalies savo skolos konvertavimą į kapitalą. Dėl šių dviejų operacijų 2006 m. kovą, priklausomai nuo tuo, kaip gausiai bankai dalyvaus skolų konvertavimo į kapitalą operacijoje, nuosavas kapitalas bus nuo [...] iki [...] eurų, o skola nuo [...] iki [...] eurų, tai yra nuo [...] % iki [...] % pardavimų vertės. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis (gearing ratio) 2006 m. bus nuo [...] iki [...], tai yra pakankamai geresnis nei pagal ankstesnįjį finansinių išteklių planą skelbtose prognozėse. Be to, sumažėjus skolai sumažės finansiniai kaštai: 2006 m. jie sieks nuo [...] iki [...] eurų. Atsižvelgiant į [...] eurų dydžio EBIDTA, interest cover koeficientas turėtų būti nuo [...] iki [...], tai yra žymėtų pakenčiamą finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(189)

Tačiau 2004 m. gegužę Prancūzija pranešė Komisijai, kad įmonė pradės kapitalo didinimą grynaisiais ir dalies savo skolos konvertavimą į kapitalą. Dėl šių dviejų operacijų 2006 m. kovą, priklausomai nuo tuo, kaip gausiai bankai dalyvaus skolų konvertavimo į kapitalą operacijoje, nuosavas kapitalas bus nuo [...] iki [...] eurų, o skola nuo [...] iki [...] eurų, tai yra nuo [...] % iki [...] % pardavimų vertės. Skolos ir nuosavo kapitalo santykis (gearing ratio) 2006 m. bus nuo [...] iki [...], tai yra pakankamai geresnis nei pagal ankstesnįjį finansinių išteklių planą skelbtose prognozėse. Be to, sumažėjus skolai sumažės finansiniai kaštai: 2006 m. jie sieks nuo [...] iki [...] eurų. Atsižvelgiant į [...] eurų dydžio EBIDTA, interest cover koeficientas turėtų būti nuo [...] iki [...], tai yra žymėtų pakenčiamą finansinę padėtį.

| (190) | Taigi nauja kapitalo didinimo operacija ir žymiai sumažinta skola leidžia išsklaidyti didesnę dalį Komisijos abejonių dėl vidutinės trukmės įmonės gyvybingumo. |
| --- | --- |

(190)

Taigi nauja kapitalo didinimo operacija ir žymiai sumažinta skola leidžia išsklaidyti didesnę dalį Komisijos abejonių dėl vidutinės trukmės įmonės gyvybingumo.

| (191) | Be to, Komisija atsižvelgė į V skyriuje nurodytą Prancūzijos įsipareigojimą, per ketverius metus sudaryti vieną ar kelias verslo partnerystės sutartis. |
| --- | --- |

(191)

Be to, Komisija atsižvelgė į V skyriuje nurodytą Prancūzijos įsipareigojimą, per ketverius metus sudaryti vieną ar kelias verslo partnerystės sutartis.

| (192) | Komisija mano, kad norint sutvirtinti Alstom ilgalaikio gyvybingumo perspektyvas, įmonei iš tiesų yra būtina sudaryti vieną ar kelias partnerystės susitarimus. Pasirinkto partnerio ar partnerių finansinė padėtis turėtų būti pakankamai solidi, ir jie turėtų finansiškai ir pramoniniu požiūriu prisidėti prie sukurtos partnerystės. Tačiau šiuo atveju pramoninė veikla turėtų būti tokia, kad partnerystę ar partnerystes patvirtintų Komisija atsižvelgdama į Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles. Partnerystė ar partnerystės turi būti sudaromos ilgam. Tai turėtų būti struktūriniai ir strateginiai susitarimai, kurie neapsiribotų tik vieno projekto bendru įgyvendinimu, pavyzdžiui, siekiant sudalyvauti konkrečiame konkurse. Kad būtų padarytas jaučiamas poveikis Alstom pramoninei ir finansinei raidai, partnerystė ar partnerystės turėtų būti susijusios su reikšminga Alstom veiklos dalimi svarbiausiose transporto ir energijos srityse, kuriose nebus steigiamos bendros įmonės (206 ir 207 konstatuojamosios dalys). Taigi, šios partnerystės turėtų padėti Alstom išnaudoti savo technologinių ir pramoninių privalumų potencialą, atitinkamose veikos srityse išsilaisvinant nuo jai tenkančių finansinių suvaržymų (34). |
| --- | --- |

(192)

Komisija mano, kad norint sutvirtinti Alstom ilgalaikio gyvybingumo perspektyvas, įmonei iš tiesų yra būtina sudaryti vieną ar kelias partnerystės susitarimus. Pasirinkto partnerio ar partnerių finansinė padėtis turėtų būti pakankamai solidi, ir jie turėtų finansiškai ir pramoniniu požiūriu prisidėti prie sukurtos partnerystės. Tačiau šiuo atveju pramoninė veikla turėtų būti tokia, kad partnerystę ar partnerystes patvirtintų Komisija atsižvelgdama į Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles. Partnerystė ar partnerystės turi būti sudaromos ilgam. Tai turėtų būti struktūriniai ir strateginiai susitarimai, kurie neapsiribotų tik vieno projekto bendru įgyvendinimu, pavyzdžiui, siekiant sudalyvauti konkrečiame konkurse. Kad būtų padarytas jaučiamas poveikis Alstom pramoninei ir finansinei raidai, partnerystė ar partnerystės turėtų būti susijusios su reikšminga Alstom veiklos dalimi svarbiausiose transporto ir energijos srityse, kuriose nebus steigiamos bendros įmonės (206 ir 207 konstatuojamosios dalys). Taigi, šios partnerystės turėtų padėti Alstom išnaudoti savo technologinių ir pramoninių privalumų potencialą, atitinkamose veikos srityse išsilaisvinant nuo jai tenkančių finansinių suvaržymų (34).

| (193) | Dar pažymėtina, kad iš principo ir be specialaus Komisijos leidimo šios partnerystės bus sudaromos su įmonėmis, kurių de jure arba de facto, individualiai ar jungtine nuosavybe nekontroliuoja Prancūzijos valdžios institucijos. Priešingu atveju partnerystės tik įtvirtintų valstybės buvimą šalia Alstom grupės, o tai absoliučiai prieštarautų kitam Prancūzijos duotam įsipareigojimui, pagal kurį turi būti nutrauktas valstybės dalyvavimas Alstom kapitale, ir tuo pačiu – valstybės pagalba, susijusi su šiuo dalyvavimu. |
| --- | --- |

(193)

Dar pažymėtina, kad iš principo ir be specialaus Komisijos leidimo šios partnerystės bus sudaromos su įmonėmis, kurių de jure arba de facto, individualiai ar jungtine nuosavybe nekontroliuoja Prancūzijos valdžios institucijos. Priešingu atveju partnerystės tik įtvirtintų valstybės buvimą šalia Alstom grupės, o tai absoliučiai prieštarautų kitam Prancūzijos duotam įsipareigojimui, pagal kurį turi būti nutrauktas valstybės dalyvavimas Alstom kapitale, ir tuo pačiu – valstybės pagalba, susijusi su šiuo dalyvavimu.

| (194) | Taigi Komisija mano, kad įsipareigojimo dėl partnerystės tesėjimas yra esminis siekiant išsklaidyti visas abejones dėl ilgalaikio įmonės gyvybingumo. |
| --- | --- |

(194)

Taigi Komisija mano, kad įsipareigojimo dėl partnerystės tesėjimas yra esminis siekiant išsklaidyti visas abejones dėl ilgalaikio įmonės gyvybingumo.

| (195) | Kad Komisija duotų leidimą restruktūrizavimo pagalbai, ji turi atitikti antrąją sąlygą, pagal kurią turi būti imtasi priemonių siekiant kiek įmanoma sumažinti galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurentams. Priešingu atveju pagalbos priemonės laikomos „prieštaraujančiomis bendram interesui“ ir nesuderinamos su bendrąja rinka. Ši sąlyga dažniausiai reiškia įmonės dalies, kurią ji gali turėti savo rinkoje arba rinkose po restruktūrizavimo, apribojimą. |
| --- | --- |

(195)

Kad Komisija duotų leidimą restruktūrizavimo pagalbai, ji turi atitikti antrąją sąlygą, pagal kurią turi būti imtasi priemonių siekiant kiek įmanoma sumažinti galimą neigiamą pagalbos poveikį konkurentams. Priešingu atveju pagalbos priemonės laikomos „prieštaraujančiomis bendram interesui“ ir nesuderinamos su bendrąja rinka. Ši sąlyga dažniausiai reiškia įmonės dalies, kurią ji gali turėti savo rinkoje arba rinkose po restruktūrizavimo, apribojimą.

| (196) | Kaip pažymėta, Alstom iki 2003 m. veikė šiose srityse: energijos, transporto, perdavimo ir platinimo, geležinkelio transporto ir jūrų laivų. Todėl neigiamą pagalbos poveikį konkurentams kompensuojančios priemonės turėtų būti taikomos visuose šiuose sektoriuose. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma sutelkti Alstom veiklą pagrindinėse srityse. Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį Prancūzija pranešė Komisijai 2003 m. gruodžio 5 d. ir 2004 m. kovo 15 d., būtų įgyvendintas iki galo, taip pat ir turto, kuris bus perleistas, atžvilgiu. |
| --- | --- |

(196)

Kaip pažymėta, Alstom iki 2003 m. veikė šiose srityse: energijos, transporto, perdavimo ir platinimo, geležinkelio transporto ir jūrų laivų. Todėl neigiamą pagalbos poveikį konkurentams kompensuojančios priemonės turėtų būti taikomos visuose šiuose sektoriuose. Pagal restruktūrizavimo planą numatoma sutelkti Alstom veiklą pagrindinėse srityse. Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį Prancūzija pranešė Komisijai 2003 m. gruodžio 5 d. ir 2004 m. kovo 15 d., būtų įgyvendintas iki galo, taip pat ir turto, kuris bus perleistas, atžvilgiu.

| (197) | Dėl energetikos sektoriaus pažymėtina, kad įmonė jau perleido Siemens pramoninių turbinų padalinį, apimantį mažąsias dujų turbinas (< 50 MW) ir garo turbinas (100 MW), o T & D padalinį perleido grupei Areva. Perleistos veiklos sritys sudarė 20 % bendros Alstom apyvartos 2002–2003 m. Be to, pagal V skyriuje nurodytus Prancūzijos įsipareigojimus numatoma perleisti papildomo turto energijos, tai yra pramoninių katilų sektoriuje, bei sukurti bendrą įmonę hidraulikos srityje. |
| --- | --- |

(197)

Dėl energetikos sektoriaus pažymėtina, kad įmonė jau perleido Siemens pramoninių turbinų padalinį, apimantį mažąsias dujų turbinas (< 50 MW) ir garo turbinas (100 MW), o T & D padalinį perleido grupei Areva. Perleistos veiklos sritys sudarė 20 % bendros Alstom apyvartos 2002–2003 m. Be to, pagal V skyriuje nurodytus Prancūzijos įsipareigojimus numatoma perleisti papildomo turto energijos, tai yra pramoninių katilų sektoriuje, bei sukurti bendrą įmonę hidraulikos srityje.

| (198) | Dėl antrosios pagrindinės Alstom veiklos, geležinkelio transporto, Prancūzija įsipareigojo perleisti krovininių lokomotyvų gamyklą Valence mieste ir Transport sektoriaus veiklą Australijoje bei Naujojoje Zelandijoje. |
| --- | --- |

(198)

Dėl antrosios pagrindinės Alstom veiklos, geležinkelio transporto, Prancūzija įsipareigojo perleisti krovininių lokomotyvų gamyklą Valence mieste ir Transport sektoriaus veiklą Australijoje bei Naujojoje Zelandijoje.

| (199) | Šias dvi veiklas bei pramoninių katilų sektorių Alstom turės toliau valdyti pagal geros vadybos principus, užtikrindama normalias vystymosi sąlygas ir nesiimdama jokių priemonių, mažinančių jų vertę, pavyzdžiui, nematerialiojo turto (pažymėjimų, leidimų, komercinių susitarimų ir pan.), personalo, klientų ar pardavimų pajėgumų perleidimo motininei bendrovei ar kitam Alstom grupės padaliniui. Todėl Prancūzija dėl kiekvienos perleidžiamos veiklos srities įsipareigoja, kad Alstom sukurs arba nustatys valdymo metodiką, padėsiančią užtikrinti tinkamą valdymą. Prancūzijos paskirtas ir Komisijos patvirtintas „patikos“ valdytojas užtikrins tinkamos valdymo raidos ir šių veiklos sričių pardavimo kontrolę. |
| --- | --- |

(199)

Šias dvi veiklas bei pramoninių katilų sektorių Alstom turės toliau valdyti pagal geros vadybos principus, užtikrindama normalias vystymosi sąlygas ir nesiimdama jokių priemonių, mažinančių jų vertę, pavyzdžiui, nematerialiojo turto (pažymėjimų, leidimų, komercinių susitarimų ir pan.), personalo, klientų ar pardavimų pajėgumų perleidimo motininei bendrovei ar kitam Alstom grupės padaliniui. Todėl Prancūzija dėl kiekvienos perleidžiamos veiklos srities įsipareigoja, kad Alstom sukurs arba nustatys valdymo metodiką, padėsiančią užtikrinti tinkamą valdymą. Prancūzijos paskirtas ir Komisijos patvirtintas „patikos“ valdytojas užtikrins tinkamos valdymo raidos ir šių veiklos sričių pardavimo kontrolę.

| (200) | Papildomo 800 milijonų eurų (pagal 2002–2003 m. apyvartą) vertės turto perleidimas, netaikomas Marine sektoriui, turės būtinai atitikti dvi sąlygas. Visų pirma, perleista veikla negali būti susijusi su buvusiu ar būsimu perleidimu pagal šį sprendimą ar būti įtraukta į bendros įmonės kūrimą pagal 207 konstatuojamąją dalį. Antra, perleidžiama veikla turi būti gyvybinga, su ilgalaikiu turtu ir personalu, jos veiklos lygis perleidimo momentu nustatomas pagal 2002–2003 m. apyvartą. [...]. |
| --- | --- |

(200)

Papildomo 800 milijonų eurų (pagal 2002–2003 m. apyvartą) vertės turto perleidimas, netaikomas Marine sektoriui, turės būtinai atitikti dvi sąlygas. Visų pirma, perleista veikla negali būti susijusi su buvusiu ar būsimu perleidimu pagal šį sprendimą ar būti įtraukta į bendros įmonės kūrimą pagal 207 konstatuojamąją dalį. Antra, perleidžiama veikla turi būti gyvybinga, su ilgalaikiu turtu ir personalu, jos veiklos lygis perleidimo momentu nustatomas pagal 2002–2003 m. apyvartą. [...].

| (201) | Dėl pramoninių turbinų ir T & D veiklos pardavimo 20 % sumažėjusią apyvartą, papildomi perleidimai dar sumažins maždaug 10 %. Kaip numatyta restruktūrizavimo plane, šie perleidimai papildys žymų veiklos mažinimą (visiškai ar iš dalies uždarant gamyklas) ir anksčiau minėto personalo mažinimą (2 lentelė). |
| --- | --- |

(201)

Dėl pramoninių turbinų ir T & D veiklos pardavimo 20 % sumažėjusią apyvartą, papildomi perleidimai dar sumažins maždaug 10 %. Kaip numatyta restruktūrizavimo plane, šie perleidimai papildys žymų veiklos mažinimą (visiškai ar iš dalies uždarant gamyklas) ir anksčiau minėto personalo mažinimą (2 lentelė).

| (202) | Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad Alstom jau įgyvendintos ir planuojamos įgyvendinti kompensacinės priemonės leidžia išvengti nederamų konkurencijos iškraipymų pagal gairių 35–39 dalies nuostatas. Jas įgyvendinant derinti gamyklų uždarymai ir perleidimai. Kadangi šiuose sektoriuose rinkos dalis ir gamybos pajėgumai nedaug priklauso nuo įdiegtų gamybinių linijų, šiuo atveju Komisija teikė pirmenybę perleidimams, o ne fizinių gamybos įrengimų mažinimui. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad Alstom jau įgyvendintos ir planuojamos įgyvendinti kompensacinės priemonės leidžia išvengti nederamų konkurencijos iškraipymų pagal gairių 35–39 dalies nuostatas. Jas įgyvendinant derinti gamyklų uždarymai ir perleidimai. Kadangi šiuose sektoriuose rinkos dalis ir gamybos pajėgumai nedaug priklauso nuo įdiegtų gamybinių linijų, šiuo atveju Komisija teikė pirmenybę perleidimams, o ne fizinių gamybos įrengimų mažinimui.

| (203) | Šią išvadą patvirtina suteikiant leidimą skirti pagalbą taikomos specialios sąlygos arba įsipareigojimai, nustatomi arba leidžiami remiantis gairių 42 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

(203)

Šią išvadą patvirtina suteikiant leidimą skirti pagalbą taikomos specialios sąlygos arba įsipareigojimai, nustatomi arba leidžiami remiantis gairių 42 dalies nuostatomis.

| (204) | Iš tiesų, transporto srityje Prancūzija įsipareigojo imtis struktūrinių priemonių, kad būtų veiksmingai padidinta galimybė patekti į Prancūzijos geležinkelio įrangos rinką ir vartotojo naudai padidėtų konkurencija rinkoje. Šis įsipareigojimas, svarbus tose rinkose, kuriose, remiantis turimais duomenimis, ryškus valstybinio sektoriaus dominavimas, atitinka gairių 42 dalies i punkto nuostatas. |
| --- | --- |

(204)

Iš tiesų, transporto srityje Prancūzija įsipareigojo imtis struktūrinių priemonių, kad būtų veiksmingai padidinta galimybė patekti į Prancūzijos geležinkelio įrangos rinką ir vartotojo naudai padidėtų konkurencija rinkoje. Šis įsipareigojimas, svarbus tose rinkose, kuriose, remiantis turimais duomenimis, ryškus valstybinio sektoriaus dominavimas, atitinka gairių 42 dalies i punkto nuostatas.

| (205) | Tame pačiame Transport sektoriuje bus imtasi kainų politikos ir Alstom pirkimų apribojimų siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

(205)

Tame pačiame Transport sektoriuje bus imtasi kainų politikos ir Alstom pirkimų apribojimų siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų.

| (206) | Komisija primena, kad Prancūzija įsipareigojo, kad įmonė per ketverius metus sudarys verslo partnerystę ar partnerystes svarbiuose Alstom veiklos sektoriuose. Šalia įmonės gyvybingumo stiprinimo, šis įsipareigojimas dėl partnerystės laikomas kompensacine priemone konkurentams. Jis įpareigoja Alstom susirasti partnerių svarbiose veiklos srityse ir įtrakti juos į šias veiklas. Komisijos manymu partnerystės labiausiai reikalingos transporto ir energetikos srityse, kuriose pagalbos sukelti konkurencijos iškraipymai labiausiai jaučiami. |
| --- | --- |

(206)

Komisija primena, kad Prancūzija įsipareigojo, kad įmonė per ketverius metus sudarys verslo partnerystę ar partnerystes svarbiuose Alstom veiklos sektoriuose. Šalia įmonės gyvybingumo stiprinimo, šis įsipareigojimas dėl partnerystės laikomas kompensacine priemone konkurentams. Jis įpareigoja Alstom susirasti partnerių svarbiose veiklos srityse ir įtrakti juos į šias veiklas. Komisijos manymu partnerystės labiausiai reikalingos transporto ir energetikos srityse, kuriose pagalbos sukelti konkurencijos iškraipymai labiausiai jaučiami.

| (207) | Bendra įmonė, kuri pagal Prancūzijos įsipareigojimą turės būti sukurta hidraulikos srityje, reikalinga dėl tos pačios priežasties. Komisija mano, kad „bendros kontrolės“ sąvoka turi būti interpretuojama pagal 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (35) (toliau – EB reglamentas dėl koncentracijos). |
| --- | --- |

(207)

Bendra įmonė, kuri pagal Prancūzijos įsipareigojimą turės būti sukurta hidraulikos srityje, reikalinga dėl tos pačios priežasties. Komisija mano, kad „bendros kontrolės“ sąvoka turi būti interpretuojama pagal 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (35) (toliau – EB reglamentas dėl koncentracijos).

| (208) | Šie trys išsamiai išaiškinti elementai (kainų politikos ir pirkimų apribojimai, verslo partnerystės ir bendros įmonės steigimas) atitinka gairių 42 dalies ii punkto nuostatas. |
| --- | --- |

(208)

Šie trys išsamiai išaiškinti elementai (kainų politikos ir pirkimų apribojimai, verslo partnerystės ir bendros įmonės steigimas) atitinka gairių 42 dalies ii punkto nuostatas.

| (209) | Galiausiai, Prancūzijos vyriausybės įsipareigojimas atsiimti pranešimą apie pagalbą inovacijoms ir neteikti pranešimų apie pagalbą restruktūrizavimui (abi taikytos Marine sektoriui) atitinka gairių 42 dalies iii punkto nuostatas. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad būtina taip pat nustatyti, kad jokia papildoma pagalba nebūtų skiriama Alstom iki restruktūrizavimo proceso pabaigos ir šiaip ar taip iki naujų garantijų pagal 8 milijardų eurų sindikuotą liniją emisijos termino pabaigos, tai yra iki 2006 m. birželio 30 d. Ši sąlyga netaikoma pagalbai pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies nuostatas nei pagalbai pagal bendrai su Europos Sąjunga finansuojamus mokslinių tyrimų projektus, ar pagalbai pagal laikinąjį apsaugos mechanizmą (218 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(209)

Galiausiai, Prancūzijos vyriausybės įsipareigojimas atsiimti pranešimą apie pagalbą inovacijoms ir neteikti pranešimų apie pagalbą restruktūrizavimui (abi taikytos Marine sektoriui) atitinka gairių 42 dalies iii punkto nuostatas. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad būtina taip pat nustatyti, kad jokia papildoma pagalba nebūtų skiriama Alstom iki restruktūrizavimo proceso pabaigos ir šiaip ar taip iki naujų garantijų pagal 8 milijardų eurų sindikuotą liniją emisijos termino pabaigos, tai yra iki 2006 m. birželio 30 d. Ši sąlyga netaikoma pagalbai pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies nuostatas nei pagalbai pagal bendrai su Europos Sąjunga finansuojamus mokslinių tyrimų projektus, ar pagalbai pagal laikinąjį apsaugos mechanizmą (218 konstatuojamoji dalis).

| (210) | Turėdama galvoje Alstom poziciją Prancūzijos rinkoje, ypač geležinkelio įrangos sektoriuje, Komisija su pasitenkinimu pažymi Prancūzijos duotus įsipareigojimus dėl struktūrinių šios rinkos atvėrimo priemonių. Šių priemonių visuma sudarys sąlygas kitoms įmonėms įveikti kliūtis, kurios iki šiol smarkiai ribojo konkurenciją toje rinkoje. |
| --- | --- |

(210)

Turėdama galvoje Alstom poziciją Prancūzijos rinkoje, ypač geležinkelio įrangos sektoriuje, Komisija su pasitenkinimu pažymi Prancūzijos duotus įsipareigojimus dėl struktūrinių šios rinkos atvėrimo priemonių. Šių priemonių visuma sudarys sąlygas kitoms įmonėms įveikti kliūtis, kurios iki šiol smarkiai ribojo konkurenciją toje rinkoje.

| (211) | Dėl to Komisija mano, kad buvo imtasi pakankamų priemonių, kad būtų apribotas neigiamas pagalbos poveikis konkurencijai, konkurentams ir vartotojams. |
| --- | --- |

(211)

Dėl to Komisija mano, kad buvo imtasi pakankamų priemonių, kad būtų apribotas neigiamas pagalbos poveikis konkurencijai, konkurentams ir vartotojams.

| (212) | Kad pagalbai būtų pritarta, ji turi atitikti trečiąją sąlygą, pagal kurią pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki visiško minimumo, kurio reikia, kad būtų galima imtis restruktūrizavimo atsižvelgiant į įmonės, jos akcininkų ar verslo grupės, kuriai ji priklauso, finansinių išteklių. Pagalbos gavėjas turi žymiai prisidėti prie restruktūrizavimo plano iš savo išteklių. Bet kuriuo atveju būtina Komisijai įrodyti, kad pagalba bus panaudota tik įmonės gyvybingumui atkurti ir kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimo metu pagalbos gavėjas negalės didinti gamybos pajėgumų. |
| --- | --- |

(212)

Kad pagalbai būtų pritarta, ji turi atitikti trečiąją sąlygą, pagal kurią pagalbos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki visiško minimumo, kurio reikia, kad būtų galima imtis restruktūrizavimo atsižvelgiant į įmonės, jos akcininkų ar verslo grupės, kuriai ji priklauso, finansinių išteklių. Pagalbos gavėjas turi žymiai prisidėti prie restruktūrizavimo plano iš savo išteklių. Bet kuriuo atveju būtina Komisijai įrodyti, kad pagalba bus panaudota tik įmonės gyvybingumui atkurti ir kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimo metu pagalbos gavėjas negalės didinti gamybos pajėgumų.

| (213) | Alstom atveju Komisija pažymi, kad veiklos reorganizavimo sąnaudos, nurodytos PricewaterhouseCoopers („PwC“) atliktame plano vertinime, siekia [...] eurų (36). Prie šios sumos reikėtų pridėti kapitalo poreikiai, reikalingi pakankamai tvirtai finansinei struktūrai atkurti. Iš tiesų, nuosavas kapitalas beveik išnyko iš balanso dėl išskirtinių dviejų paskutinių metų nuostolių. Galiausiai, reikia taip pat atsižvelgti į didelius įmonės poreikius garantijų ir finansinių išteklių srityse. |
| --- | --- |

(213)

Alstom atveju Komisija pažymi, kad veiklos reorganizavimo sąnaudos, nurodytos PricewaterhouseCoopers („PwC“) atliktame plano vertinime, siekia [...] eurų (36). Prie šios sumos reikėtų pridėti kapitalo poreikiai, reikalingi pakankamai tvirtai finansinei struktūrai atkurti. Iš tiesų, nuosavas kapitalas beveik išnyko iš balanso dėl išskirtinių dviejų paskutinių metų nuostolių. Galiausiai, reikia taip pat atsižvelgti į didelius įmonės poreikius garantijų ir finansinių išteklių srityse.

| (214) | Komisija primena, kad valstybės intervencija vykdoma per 300 milijonų eurų vertės TSDDRA (1 priemonė), 1,2 milijardo eurų trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė), antrojo lygio 1,25 milijardo eurų garantiją (3 priemonė), PSDD suteiktą 300 milijonų eurų vertės į kapitalą konvertuojamą garantiją (4 priemonė), 200 milijonų eurų vertės taip pat į kapitalą konvertuojamus TSDD (5 priemonė) ir 180–220 milijonų eurų investiciją į naują kapitalo didinimą. Galiausiai, dėl garantijų Marine sektoriui valstybė įsipareigojo neapibrėžtai sumai ir jau suteikė garantijų (ankstesnė 3 priemonė), siekiančių apie 411 milijonų eurų. Iš viso bendras valstybės įsipareigojimas per atitinkamą laikotarpį siekia daugiausiai 3,470 milijardo eurų. Tačiau pažymėtina, kad kaip minėta, įmonė jau grąžino 900 milijonus eurų (2 priemonė), todėl potenciali valstybės rizika siekia 2,570 milijardo eurų. Kaip aiškinta, buvo nustatyta, kad maksimali pagalbos priemonių vertė yra nuo 3,03 iki 3,08 milijardo eurų (7 lentelė), plius neapibrėžta su 9 ir 10 priemonėmis susijusi suma. |
| --- | --- |

(214)

Komisija primena, kad valstybės intervencija vykdoma per 300 milijonų eurų vertės TSDDRA (1 priemonė), 1,2 milijardo eurų trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė), antrojo lygio 1,25 milijardo eurų garantiją (3 priemonė), PSDD suteiktą 300 milijonų eurų vertės į kapitalą konvertuojamą garantiją (4 priemonė), 200 milijonų eurų vertės taip pat į kapitalą konvertuojamus TSDD (5 priemonė) ir 180–220 milijonų eurų investiciją į naują kapitalo didinimą. Galiausiai, dėl garantijų Marine sektoriui valstybė įsipareigojo neapibrėžtai sumai ir jau suteikė garantijų (ankstesnė 3 priemonė), siekiančių apie 411 milijonų eurų. Iš viso bendras valstybės įsipareigojimas per atitinkamą laikotarpį siekia daugiausiai 3,470 milijardo eurų. Tačiau pažymėtina, kad kaip minėta, įmonė jau grąžino 900 milijonus eurų (2 priemonė), todėl potenciali valstybės rizika siekia 2,570 milijardo eurų. Kaip aiškinta, buvo nustatyta, kad maksimali pagalbos priemonių vertė yra nuo 3,03 iki 3,08 milijardo eurų (7 lentelė), plius neapibrėžta su 9 ir 10 priemonėmis susijusi suma.

| (215) | Pačios įmonės indėlis į sąnaudų ir kapitalo poreikių finansavimą yra didelis. Buvo ir bus įgyvendintos didelės veiklos perleidimo operacijos. Pajamos, gautos iš šių pardavimų, buvo ir bus panaudoti finansuoti dalį kapitalo poreikių. Jos suteiks galimybę sumažinti įsiskolinimą ir būsimas įmonės finansines sąnaudas. Be to, be jau minėtų grąžintų 900 milijonų eurų, neįtrauktų į 8 lentelę siekiant išvengti dvigubos apskaitos, įmonė imsis svarbios priemonės pati finansuodama 700 milijonų eurų vertės užstatą grynaisiais, esminį norint gauti naują garantijų liniją. |
| --- | --- |

(215)

Pačios įmonės indėlis į sąnaudų ir kapitalo poreikių finansavimą yra didelis. Buvo ir bus įgyvendintos didelės veiklos perleidimo operacijos. Pajamos, gautos iš šių pardavimų, buvo ir bus panaudoti finansuoti dalį kapitalo poreikių. Jos suteiks galimybę sumažinti įsiskolinimą ir būsimas įmonės finansines sąnaudas. Be to, be jau minėtų grąžintų 900 milijonų eurų, neįtrauktų į 8 lentelę siekiant išvengti dvigubos apskaitos, įmonė imsis svarbios priemonės pati finansuodama 700 milijonų eurų vertės užstatą grynaisiais, esminį norint gauti naują garantijų liniją.

| (216) | Šalia Alstom indėlio, didelis privatų indėlį suteiks bankai ir investuotojai. Bankai suteikė 300 milijonų eurų garantiją pirmajai kapitalo didinimo operacijai, 300 milijonų trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė), sindikuotą garantijų liniją, kurios realus įsipareigojimas siekia 6,05 milijardo eurų (3 priemonė), 1,2 milijardo eurų vertės PSDD, ORA už 900 milijonų eurų ir galiausiai investicijos garantiją dėl naujos kapitalo didinimo operacijos nuo 800 iki 1 milijardo eurų, iš jų 700 milijonų bus skirti finansuoti užstatą grynaisiais. Alstom ir privatus sektorius į įmonės restruktūrizavimą investavo sumą, siekiančią nuo 10,3 iki 10,4 milijardo eurų (arba nuo 9,6 iki 9,7 milijardo eurų, jei neskaičiuotumėm kapitalo didinimu finansuojamo užstato grynaisiais). Taigi privatus indėlis šiuo atveju gali būti laikomas esminiu.
  8 lentelė
  Privataus sektoriaus indėlis, išskyrus perleidimų produktą






  (milijardais eurų) |
| --- | --- |
| Priemonės | Suma |
| Bankai/Investuotojai |
| I kapitalo didinimas | 0,3 |
| ORA | 0,9 |
| Atnaujinti trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė) | 0,3 |
| PSDD su galimybe konvertuoti į kapitalą (4 priemone) | 1,20 |
| Iki 8 milijardų eurų garantijų (3 priemonė) | 6,05 |
| II kapitalo didinimas (6 priemonė) | 0,83–0,98 |
| Alstom |
| Užstatas pirmiesiems nuostoliams padengti (6 priemonė) | 0,7 |
| Iš viso | 10,3–10,4 |

(216)

Šalia Alstom indėlio, didelis privatų indėlį suteiks bankai ir investuotojai. Bankai suteikė 300 milijonų eurų garantiją pirmajai kapitalo didinimo operacijai, 300 milijonų trumpalaikių finansinių išteklių (2 priemonė), sindikuotą garantijų liniją, kurios realus įsipareigojimas siekia 6,05 milijardo eurų (3 priemonė), 1,2 milijardo eurų vertės PSDD, ORA už 900 milijonų eurų ir galiausiai investicijos garantiją dėl naujos kapitalo didinimo operacijos nuo 800 iki 1 milijardo eurų, iš jų 700 milijonų bus skirti finansuoti užstatą grynaisiais. Alstom ir privatus sektorius į įmonės restruktūrizavimą investavo sumą, siekiančią nuo 10,3 iki 10,4 milijardo eurų (arba nuo 9,6 iki 9,7 milijardo eurų, jei neskaičiuotumėm kapitalo didinimu finansuojamo užstato grynaisiais). Taigi privatus indėlis šiuo atveju gali būti laikomas esminiu.

8 lentelė

Privataus sektoriaus indėlis, išskyrus perleidimų produktą

(milijardais eurų)

Priemonės

Suma

Bankai/Investuotojai

I kapitalo didinimas

0,3

ORA

0,9

Atnaujinti trumpalaikiai finansiniai ištekliai (2 priemonė)

0,3

PSDD su galimybe konvertuoti į kapitalą (4 priemone)

1,20

Iki 8 milijardų eurų garantijų (3 priemonė)

6,05

II kapitalo didinimas (6 priemonė)

0,83–0,98

Alstom

Užstatas pirmiesiems nuostoliams padengti (6 priemonė)

0,7

Iš viso

10,3–10,4

| (217) | Be to, Komisija turi įsitikinti, ar pagalba apsiribos visišku minimumu, kurio reikia, kad būtų įgyvendintas restruktūrizavimas. Visų pirma, pažymėtina, kad dalis pagalbos, tai yra 900 milijonų eurų pagal 2 priemonę, yra grąžinta. Antra, Prancūzija įsipareigojo per dvylika mėnesių po to, kai Alstom bus suteiktas investicijų rangas, bet šiaip ar taip ne vėliau nei po ketverių metų, pasitraukti iš įmonės kapitalo. [...]. Atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija Alstom kapitale dalyvauja ne kaip privatus investuotojas, o teikdama pagalbą, būtina gauti Prancūzijos įsipareigojimą, kad ši valstybės pagalba, suteikta investicijos į kapitalą forma, truks mažiausią būtiną laiką. Todėl Komisija mano, kad yra svarbu, kad šis pasitraukimas iš kapitalo būtų įvykdytas. |
| --- | --- |

(217)

Be to, Komisija turi įsitikinti, ar pagalba apsiribos visišku minimumu, kurio reikia, kad būtų įgyvendintas restruktūrizavimas. Visų pirma, pažymėtina, kad dalis pagalbos, tai yra 900 milijonų eurų pagal 2 priemonę, yra grąžinta. Antra, Prancūzija įsipareigojo per dvylika mėnesių po to, kai Alstom bus suteiktas investicijų rangas, bet šiaip ar taip ne vėliau nei po ketverių metų, pasitraukti iš įmonės kapitalo. [...]. Atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija Alstom kapitale dalyvauja ne kaip privatus investuotojas, o teikdama pagalbą, būtina gauti Prancūzijos įsipareigojimą, kad ši valstybės pagalba, suteikta investicijos į kapitalą forma, truks mažiausią būtiną laiką. Todėl Komisija mano, kad yra svarbu, kad šis pasitraukimas iš kapitalo būtų įvykdytas.

| (218) | Komisija taip pat nori užsitikrinti, kad jokia kita papildoma pagalba neiškreips šiame sprendime aptariamų pagalbos priemonių visumos proporcingumo. Dėl šios priežasties įmonei negalima bus skirti jokios kitos pagalbos dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo, tai yra maždaug visą restruktūrizavimo laikotarpį ir laikotarpį, kuomet bus galimos naujos garantijų emisijos pagal naująją sindikuotą liniją (37). Komisija mano, kad Prancūzijos skirta pagalba suteiks Alstom galimybę per šį dviejų metų laikotarpį užtikrinti restruktūrizavimą ir vykdyti visas savo veiklas, neprašant naujų papildomų pagalbos priemonių. Ši sąlyga netaikoma pagalbai, visiškai atitinkančiai Sutarties 87 straipsnio 2 dalies nuostatas, pagalbai pagal kartu su Europos Sąjunga finansuojamus mokslinių tyrimų projektus ir pagalbai pagal laikinąjį apsaugos mechanizmą, taikomą pagal 2002 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1177/2002 dėl laikinojo laivų statybos apsaugos mechanizmo (38), kuria specialiai siekiama paremti Bendrijos laivų statyklas, veikiančias tuose segmentuose, kurie nukentėjo dėl nesąžiningos Korėjos konkurencijos, o tai gali būti taikoma Alstom grupės įmonėms. Atsižvelgiant į tai, reikia užtikrinti, kad jokios pagalbos neskirtų būsimi Alstom partneriai. Dėl šios priežasties Prancūzija taip pat įsipareigojo gauti išankstinį Komisijos sutikimą dėl partnerystės su valstybės de jure ar de facto, individualiai ar jungtine nuosavybe kontroliuojama įmone. |
| --- | --- |

(218)

Komisija taip pat nori užsitikrinti, kad jokia kita papildoma pagalba neiškreips šiame sprendime aptariamų pagalbos priemonių visumos proporcingumo. Dėl šios priežasties įmonei negalima bus skirti jokios kitos pagalbos dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo, tai yra maždaug visą restruktūrizavimo laikotarpį ir laikotarpį, kuomet bus galimos naujos garantijų emisijos pagal naująją sindikuotą liniją (37). Komisija mano, kad Prancūzijos skirta pagalba suteiks Alstom galimybę per šį dviejų metų laikotarpį užtikrinti restruktūrizavimą ir vykdyti visas savo veiklas, neprašant naujų papildomų pagalbos priemonių. Ši sąlyga netaikoma pagalbai, visiškai atitinkančiai Sutarties 87 straipsnio 2 dalies nuostatas, pagalbai pagal kartu su Europos Sąjunga finansuojamus mokslinių tyrimų projektus ir pagalbai pagal laikinąjį apsaugos mechanizmą, taikomą pagal 2002 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1177/2002 dėl laikinojo laivų statybos apsaugos mechanizmo (38), kuria specialiai siekiama paremti Bendrijos laivų statyklas, veikiančias tuose segmentuose, kurie nukentėjo dėl nesąžiningos Korėjos konkurencijos, o tai gali būti taikoma Alstom grupės įmonėms. Atsižvelgiant į tai, reikia užtikrinti, kad jokios pagalbos neskirtų būsimi Alstom partneriai. Dėl šios priežasties Prancūzija taip pat įsipareigojo gauti išankstinį Komisijos sutikimą dėl partnerystės su valstybės de jure ar de facto, individualiai ar jungtine nuosavybe kontroliuojama įmone.

| (219) | Galiausiai, gairių 40 dalyje nustatyta, kad pagalba neleis įmonei turėti grynųjų pinigų pertekliaus, kurį ji galėtų panaudoti konkurenciją rinkoje iškraipančiai agresyviai veiklai arba finansuoti naujoms investicijoms, kurios nėra svarbios įmonės gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(219)

Galiausiai, gairių 40 dalyje nustatyta, kad pagalba neleis įmonei turėti grynųjų pinigų pertekliaus, kurį ji galėtų panaudoti konkurenciją rinkoje iškraipančiai agresyviai veiklai arba finansuoti naujoms investicijoms, kurios nėra svarbios įmonės gyvybingumui atkurti.

| (220) | Siekiant užtikrinti, kad šių nuostatų bus laikomasi, buvo numatytos dvi priemonės. Visų pirma, Prancūzija įsipareigojo ketverius metus kontroliuoti vidutines metines maržas kiekviename sektoriaus padalinyje, siekiant išvengti galimos konkurenciją iškraipančios kainų politikos. Antra, pagal kitą įsipareigojimą, įmonės pirkimo operacijos Europos ekonominėje erdvėje per šį laikotarpį bus žymiai apribotos, paliekant tik nedideles operacijas. Šios priemonės taikomos tik Transport sektoriui. Šis Alstom sektorius nepatyrė išskirtinių nuostolių, o jo maržos yra patenkinamos. Didžioji pagalbos dalis bus skiriama kitų įmonės padalinių restruktūrizavimui. Šiomis dviem priemonėmis siekiama užtikrinti, kad Alstom nepanaudos pagalbos Transport sektoriuje konkurenciją iškraipančiai kainų politikai arba plačiai išorės augimo politikai finansuoti konkurentų nenaudai. Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad nepaisant pagalbos dydžio, ji atitinka visišką minimumą, reikalingą, kad būtų atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas, ir pažymi, kad privatus indėlis yra labai didelis, kaip reikalaujama pagal gairių nuostatas. |
| --- | --- |

(220)

Siekiant užtikrinti, kad šių nuostatų bus laikomasi, buvo numatytos dvi priemonės. Visų pirma, Prancūzija įsipareigojo ketverius metus kontroliuoti vidutines metines maržas kiekviename sektoriaus padalinyje, siekiant išvengti galimos konkurenciją iškraipančios kainų politikos. Antra, pagal kitą įsipareigojimą, įmonės pirkimo operacijos Europos ekonominėje erdvėje per šį laikotarpį bus žymiai apribotos, paliekant tik nedideles operacijas. Šios priemonės taikomos tik Transport sektoriui. Šis Alstom sektorius nepatyrė išskirtinių nuostolių, o jo maržos yra patenkinamos. Didžioji pagalbos dalis bus skiriama kitų įmonės padalinių restruktūrizavimui. Šiomis dviem priemonėmis siekiama užtikrinti, kad Alstom nepanaudos pagalbos Transport sektoriuje konkurenciją iškraipančiai kainų politikai arba plačiai išorės augimo politikai finansuoti konkurentų nenaudai. Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad nepaisant pagalbos dydžio, ji atitinka visišką minimumą, reikalingą, kad būtų atkurtas ilgalaikis įmonės gyvybingumas, ir pažymi, kad privatus indėlis yra labai didelis, kaip reikalaujama pagal gairių nuostatas.

| (221) | Keturių Alstom padalinių (Power, Transport, Marine ir Power Conversion) restruktūrizavimo planas kartu su visais Prancūzijos įsipareigojimais turi būti visiškai įgyvendintas. Komisija atsižvelgia į Prancūzijos įsipareigojimą šiuo klausimu ir prašo ją informuoti apie plano bei su juos susijusių įsipareigojimų įgyvendinimo eigą. Ši informacija turi būti pateikiama ataskaitos apie restruktūrizavimo pažangą forma. Ji bus papildoma PwC ataskaitomis apie verslo plano ir finansavimo plano vykdymą. |
| --- | --- |

(221)

Keturių Alstom padalinių (Power, Transport, Marine ir Power Conversion) restruktūrizavimo planas kartu su visais Prancūzijos įsipareigojimais turi būti visiškai įgyvendintas. Komisija atsižvelgia į Prancūzijos įsipareigojimą šiuo klausimu ir prašo ją informuoti apie plano bei su juos susijusių įsipareigojimų įgyvendinimo eigą. Ši informacija turi būti pateikiama ataskaitos apie restruktūrizavimo pažangą forma. Ji bus papildoma PwC ataskaitomis apie verslo plano ir finansavimo plano vykdymą.

| (222) | Komisijai taip pat būtini specialūs pranešimai apie tam tikrų įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(222)

Komisijai taip pat būtini specialūs pranešimai apie tam tikrų įsipareigojimų vykdymą.

VII.   IŠVADOS

| (223) | Komisija daro išvadą, kad Prancūzija neteisėtai suteikė didžiąją dalį šiame sprendime nurodytų pagalbos priemonių, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka, jei bus įgyvendintos nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(223)

Komisija daro išvadą, kad Prancūzija neteisėtai suteikė didžiąją dalį šiame sprendime nurodytų pagalbos priemonių, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas. Tačiau pagalbą galima laikyti suderinama su bendrąja rinka, jei bus įgyvendintos nustatytos sąlygos.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos priemonės, kurias Prancūzija suteikė Alstom, yra suderinamos su bendrąja rinka, su sąlyga, kad bus įgyvendinti 2 straipsnyje numatyti įsipareigojimai ir sąlygos.

2 straipsnis

1.   Alstom restruktūrizavimo planas, apie kurį Prancūzija pranešė Komisijai 2003 m. gruodžio 5 d. ir 2004 m. kovo 15 d., turi būti įgyvendintas visas, taip pat ir dėl turto, kuris dar bus perleistas.

2.   Prancūzija privalo pasitraukti iš Alstom kapitalo per dvylika mėnesių po to, kai viena iš dviejų pagrindinių reitingavimo agentūrų suteiks Alstom investicijų rangą. Bet kuriuo atveju pasitraukimas turi būti įvykdytas ne vėliau nei per ketverius metus nuo šio sprendimo priėmimo. [...].

3.   Per ketverius metus nuo šio sprendimo priėmimo Alstom turi sudaryti vieną ar kelias verslo partnerystes. Šios partnerystės turi būti sudarytos svarbiuose Alstom veiklos sektoriuose. Be išankstinio Komisijos sutikimo šios partnerystės negalės būti sudaromos su de jure ar de facto, individualiai ar jungtine nuosavybe valstybės kontroliuojamomis įmonėmis.

4.   Alstom Hydro Power padalinyje [...] turi būti sukurta bendrai kontroliuojama bendra įmonė, kurioje Alstom valdys ne daugiau nei 50 % kapitalo.

5.   Šis Alstom turtas buvo perleistas nuo Alstom nepriklausančiam pirkėjui: Valence krovininių lokomotyvų gamykla, Transport sektorius Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje, pramoniniai katilai [...].

Per mėnesį nuo pranešimo apie šį sprendimą gavimo Prancūzija turi pateikti Komisijai patvirtinti:

| a) | tinkamas priemones, kad Alstom sukurtų arba nustatytų valdymo metodiką, leisiančią tinkamai valdyti kiekvieną iš pirmojoje dalyje nurodytų veiklos sektorių, užtikrindama normalias vystymosi sąlygas ir nesiimdama jokių priemonių, mažinančių jų vertę, pavyzdžiui, nematerialiojo turto (pažymėjimų, leidimų, komercinių susitarimų ir pan.), personalo, klientų ar pardavimų pajėgumų perleidimo pagrindinei bendrovei ar kitam Alstom grupės padaliniui; |
| --- | --- |

a)

tinkamas priemones, kad Alstom sukurtų arba nustatytų valdymo metodiką, leisiančią tinkamai valdyti kiekvieną iš pirmojoje dalyje nurodytų veiklos sektorių, užtikrindama normalias vystymosi sąlygas ir nesiimdama jokių priemonių, mažinančių jų vertę, pavyzdžiui, nematerialiojo turto (pažymėjimų, leidimų, komercinių susitarimų ir pan.), personalo, klientų ar pardavimų pajėgumų perleidimo pagrindinei bendrovei ar kitam Alstom grupės padaliniui;

| b) | atitinkamą patikos valdytojo įgaliojimą ir kandidatą į nepriklausomo patikos valdytojo vietą, kuris privalės laikytis konfidencialumo reikalavimo ir užtikrins pirmojoje dalyje nurodyto turto tinkamo valdymo ir pardavimo kontrolę. Patikos valdytojas darbą turės pradėti iš karto po įgaliojimų suteikimo. Nustatęs pažeidimą, patikos valdytojas apie jį nedelsdamas praneša Komisijai. |
| --- | --- |

b)

atitinkamą patikos valdytojo įgaliojimą ir kandidatą į nepriklausomo patikos valdytojo vietą, kuris privalės laikytis konfidencialumo reikalavimo ir užtikrins pirmojoje dalyje nurodyto turto tinkamo valdymo ir pardavimo kontrolę. Patikos valdytojas darbą turės pradėti iš karto po įgaliojimų suteikimo. Nustatęs pažeidimą, patikos valdytojas apie jį nedelsdamas praneša Komisijai.

6.   Per [...] turi būti perleista turto iš visų Alstom veiklos sektorių, išskyrus Marine, kurio vertė prilygsta 800 milijonų eurų apyvartą (pagal 2002–2003 m.). Kad atitiktų reikalavimus, perleidžiama veikla turi būti gyvybinga, su ilgalaikiu turtu ir personalu, jos veiklos lygis perleidimo momentu nustatomas pagal 2002–2003 m. apyvartą, ji negali būti susijusi su buvusiu ar būsimu perleidimu pagal šį sprendimą ar būti įtraukta į bendros įmonės kūrimą pagal 4 dalį.

7.   [...] ir [...] bus perleisti per [...].

8.   Ketverius metus kasmet Prancūzija Komisijai turi teikti Alstom su Komisijos pritarimu paskirto eksperto patvirtintas ataskaitas. Šiose ataskaitose turės būti tikrinama, ar kiekviename sektoriaus padalinyje Transporto sektoriuje pasirašytų sutarčių vidutinės metinės maržos atitinka verslo planą ir, jei taip nėra, ar jos nereiškia konkurenciją iškraipančios kainų politikos.

9.   Alstom vykdomos įmonių pirkimo operacijos Transport sektoriuje Europos ekonominės erdvės ribose ketverius metus neturi viršyti bendros 200 milijonų eurų sumos (įmonės vertė).

10.   Prancūzija turi imtis šių struktūrinių Prancūzijos geležinkelio įrangos rinkos atvėrimo priemonių:

| a) | Komisijai paprašius, teikti Réseau Ferré de France ir Société Nationale des Chemins de fer Français (SNCF) nuomonę dėl saugos sertifikatų išdavimo ir su tuo susijusių techninių bylų; |
| --- | --- |

a)

Komisijai paprašius, teikti Réseau Ferré de France ir Société Nationale des Chemins de fer Français (SNCF) nuomonę dėl saugos sertifikatų išdavimo ir su tuo susijusių techninių bylų;

| b) | pateikti Komisijai naują nutarimo dėl riedmenų projektą ir dėl kiekvieno f punkte nurodyto pirkimo ir pagrindų susitarimo informuoti Komisiją apie tai, ar ir dėl kokios priežasties šiame nutarime nustatytos taisyklės yra privalomos. Dekretas įsigalios ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

b)

pateikti Komisijai naują nutarimo dėl riedmenų projektą ir dėl kiekvieno f punkte nurodyto pirkimo ir pagrindų susitarimo informuoti Komisiją apie tai, ar ir dėl kokios priežasties šiame nutarime nustatytos taisyklės yra privalomos. Dekretas įsigalios ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d.;

| c) | nuo 2005 m. sausio 1 d. panaikinti juridinę prievolę konsultuotis su SNCF dėl saugos sertifikatų išdavimo, pakeičiant ją prievole konsultuotis [...]; |
| --- | --- |

c)

nuo 2005 m. sausio 1 d. panaikinti juridinę prievolę konsultuotis su SNCF dėl saugos sertifikatų išdavimo, pakeičiant ją prievole konsultuotis [...];

| d) | informuoti Komisiją apie SNCF ir Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) su Alstom sudarytas pirkimo sutartis ar pagrindų susitarimus tarpusavio susitarimo pagrindu, kai jų vertė yra didesnė nei 473 000 eurų, vieną kartą per metus pateikiant Komisijai sąrašą, kuriame nurodoma, kodėl kiekvienos sutarties ar pagrindų susitarimo atveju buvo pasirinkta tarpusavio susitarimo tvarka be konkurencijos; |
| --- | --- |

d)

informuoti Komisiją apie SNCF ir Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) su Alstom sudarytas pirkimo sutartis ar pagrindų susitarimus tarpusavio susitarimo pagrindu, kai jų vertė yra didesnė nei 473 000 eurų, vieną kartą per metus pateikiant Komisijai sąrašą, kuriame nurodoma, kodėl kiekvienos sutarties ar pagrindų susitarimo atveju buvo pasirinkta tarpusavio susitarimo tvarka be konkurencijos;

| e) | 2004 m. lapkričio 1 d. imtis priemonių, reikalingų įgyvendinti Direktyvą 2004/17/EB; |
| --- | --- |

e)

2004 m. lapkričio 1 d. imtis priemonių, reikalingų įgyvendinti Direktyvą 2004/17/EB;

| f) | vieną kartą per metus pateikti Komisijai sąrašą SNCF ir RATP su Alstom po konkurso sudarytų sutarčių ir pagrindų susitarimų, kurių vertė didesnė nei 473 000 eurų, ir dėl kiekvienos pirkimo sutarties ar pagrindų susitarimo nurodyti, koks buvo pasirinktas techninių specifikacijų formulavimo būdas pagal Direktyvos 2004/17/EB 34 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

f)

vieną kartą per metus pateikti Komisijai sąrašą SNCF ir RATP su Alstom po konkurso sudarytų sutarčių ir pagrindų susitarimų, kurių vertė didesnė nei 473 000 eurų, ir dėl kiekvienos pirkimo sutarties ar pagrindų susitarimo nurodyti, koks buvo pasirinktas techninių specifikacijų formulavimo būdas pagal Direktyvos 2004/17/EB 34 straipsnio 3 dalį;

| g) | Komisijai paprašius pateikti analitines ataskaitas apie pasiūlymus, teikiamus SNCF valdybai, dėl SNCF ir RATP konkurso tvarka su Alstom sudarytų pirkimo sutarčių ir pagrindų susitarimų; |
| --- | --- |

g)

Komisijai paprašius pateikti analitines ataskaitas apie pasiūlymus, teikiamus SNCF valdybai, dėl SNCF ir RATP konkurso tvarka su Alstom sudarytų pirkimo sutarčių ir pagrindų susitarimų;

| h) | Patvirtinti ne vėliau nei 2004 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančią laikiną tvarką pagal Direktyvą 92/13/EEB. |
| --- | --- |

h)

Patvirtinti ne vėliau nei 2004 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančią laikiną tvarką pagal Direktyvą 92/13/EEB.

11.   Prancūzija turi imtis papildomų Alstom Marine sektoriaus restruktūrizavimo priemonių, kad 4,5 laivų (atitinkančių kruizinius laivus) statybos užsakymų per metus (vidutiniškai per penkerius pastaruosius metus) dydžio rentabilumo riba pasiektų [...].

12.   Iki restruktūrizavimo proceso pabaigos ir bet kuriuo atveju dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo Alstom negalės gauti jokios kitos pagalbos, išskyrus pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies nuostatas, pagalbą pagal kartu su Europos Sąjunga finansuojamus mokslinių tyrimų projektus ir pagalbą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1177/2002. Šiaip ar taip, jokia kita restruktūrizavimo pagalba nebus skiriama, kad nebūtų pažeistas principas „vieną kartą, paskutinį kartą“.

13.   Siekdama užtikrinti 1–12 dalyse nurodytų sąlygų vykdymą, Prancūzija privalo pranešti Komisijai:

| a) | apie Alstom suteiktą investicijų rangą per mėnesį nuo jo suteikimo, kaip numatyta 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

apie Alstom suteiktą investicijų rangą per mėnesį nuo jo suteikimo, kaip numatyta 2 dalyje;

| b) | kas tris mėnesius – apie veiksmus, kurių imtasi sudarant verslo partnerystes ir jų rezultatus, kaip numatyta 3 dalyje; |
| --- | --- |

b)

kas tris mėnesius – apie veiksmus, kurių imtasi sudarant verslo partnerystes ir jų rezultatus, kaip numatyta 3 dalyje;

| c) | kas tris mėnesius – apie veiksmus, kurių imtasi kuriant bendrą įmonę hidraulikos sektoriuje, kaip numatyta 4 dalyje; per mėnesį po to, kai bus sudaryta steigimo sutartis, Prancūzija turi pateikti Komisijai tai patvirtinančius dokumentus, kad Komisija galėtų patikrinti, ar tikrai buvo įsteigta bendra įmonė su bendra kontrole pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004; |
| --- | --- |

c)

kas tris mėnesius – apie veiksmus, kurių imtasi kuriant bendrą įmonę hidraulikos sektoriuje, kaip numatyta 4 dalyje; per mėnesį po to, kai bus sudaryta steigimo sutartis, Prancūzija turi pateikti Komisijai tai patvirtinančius dokumentus, kad Komisija galėtų patikrinti, ar tikrai buvo įsteigta bendra įmonė su bendra kontrole pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004;

| d) | apie kiekvieną 4 ir 5 dalyje nurodytą operaciją per mėnesį nuo jų atlikimo dienos; |
| --- | --- |

d)

apie kiekvieną 4 ir 5 dalyje nurodytą operaciją per mėnesį nuo jų atlikimo dienos;

| e) | apie 10 dalies c, e ir h punktuose numatytų priemonių priėmimą; |
| --- | --- |

e)

apie 10 dalies c, e ir h punktuose numatytų priemonių priėmimą;

| f) | kas tris mėnesius – apie priemones, kurių buvo imtasi papildomai restruktūrizuojant Marine sektorių pagal 11 dalies nuostatas; |
| --- | --- |

f)

kas tris mėnesius – apie priemones, kurių buvo imtasi papildomai restruktūrizuojant Marine sektorių pagal 11 dalies nuostatas;

| g) | kasmetines ataskaitas apie Alstom restruktūrizavimo eigą, papildomas verslo plano ir finansavimo plano vykdymo ataskaitomis. |
| --- | --- |

g)

kasmetines ataskaitas apie Alstom restruktūrizavimo eigą, papildomas verslo plano ir finansavimo plano vykdymo ataskaitomis.

3 straipsnis

Prancūzija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą gavimo praneša Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 7 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 269, 2003 11 8, p. 2 ir 15.

1

(2)  2003 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas, praneštas Prancūzijai 2003 m. spalio 15 d. laišku.

2

(3)  Žr. 1išnašą puslapio apačioje.

3

(4)  Pardavimui pritarta 2003 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimu, kuriuo pranešama apie koncentravimosi atitikimą bendrajai rinkai (byla N IV/M.3148 – Siemens/Alstom – Dujų ir garo turbinos) pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4064/89 (OL C 207, 2003 9 3, p. 25).

4

(5)  Pardavimui pritarta 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimu, kuriuo pranešama apie koncentravimosi atitikimą bendrajai rinkai (byla N IV/M.3296 – Areva/Alstom T & D) pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4069/89 (OL C 16, 2004 1 22, p. 34). Po šio sandorio Areva pasiūlė taip pat perpirkti Alstom turimą T & D turtą Indijoje (ankstesniame sandoryje jo nebuvo) už bendrą 22,31 milijono eurų sumą.

5

Areva

Alstom

(6)  Kai kurios šio teksto vietos buvo įslaptintos, siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos; šios vietos pažymėtos daugtaškiais laužtiniuose skliaustuose. Kad sprendimas liktų suprantamas, kai kurios šių vietų buvo pakeistos nekonfidencialia versija išnašoje, pažymėtoje žvaigždute. Čia skaityti „apie 500“.

6

(7)  Skaityti „apie 950“.

7

(8)  Šių skolų aprašymą žr. 47, 48 ir 49 konstatuojamosios dalies punktuose.

8

(9)  Prancūzijos vartoti terminai, perimti 2003 m. rugpjūčio ir rugsėjo bei 2004 m. gegužės Susitarimų protokoluose.

9

(10)  Konfidenciali informacija, nurodomos tendencijos.

10

(11)  [...]

11

(12)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

12

(13)  Skaityti: „Kai kurie padaliniai“.

13

(14)  Pagal 2003 m. metinę Alstom ataskaitą Hydro Power sektorius apima šiuos produktus ir paslaugas: hidraulines turbinas ir turbininiai siurbliai iki 800 MW; hidrauliniai kintamosios srovės generatoriai iki 800 MW; kintamosios srovės generatorių varikliai, ryškiapolius generatorius ir vožtuvus; paruoštą naudojimui įrangą su kontrolės sistemomis visoms hidroelektrinėms, kurių vienetinė galia nuo 2 MW iki 800 MW; hidroelektrinių restauravimas; vandens siurblines bei hidromechaninę įrangą vandens transportavimui.

14

Alstom

Hydro Power

(15)  Pagal Prancūzijos pateiktą ir Alstom interneto tinklalapyje prieinamą informaciją „pramoninių boilerių“ veikla apima šiuos produktus (originalus aprašymas tik anglų kalba: field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM up to 70 MWe output; package boilers for process steam up to 270 tot/hour; fossil fuelled plants up to 100 MWe output; biomass fuelled plants up to 100 MWe output; thermal waste treatment plants).

15

Alstom

field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM

(16)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

16

(17)  OL L 76, 1992 3 23, p. 14. Direktyva, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

17

(18)  Skaityti: „pranešimus“.

18

(19)  Šiame sprendime skirstymas rinkomis yra informacinio pobūdžio; jis nebūtinai turi sutapti su koncentracijos bylose pateikiamu rinkų aprašymu.

19

(20)  Komisijos rinkos analizė neapima jau perleistų pramoninių turbinų ir perdavimo bei paskirstymo (T & D) sektorių.

20

(21)  Reikia nepamiršti, kad didžiosios sutartys, dažnai pasitaikančios šiame pramonės sektoriuje, gali radikaliai pakeisti visus skaičius.

21

(22)  Ši rinkos dalis smarkiai sumažės po 2004 m. pradžioje Alstom-Siemens konsorciumo pasirašytos 800 milijonų eurų sutarties su SNCF.

22

Alstom-Siemens

(23)  Žr. naudingas priemones, skirtas Prancūzijai byloje E 50/2001, CDC IXIS.

23

(24)  EB biuletenis, 9-1984.

24

(25)  1998 m. rugsėjo 15 d. Europos bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-11/95, BP Chemicals Limited prieš Komisiją, Rink. 1998, p. II-3235 (EniChem).

25

BP Chemicals Limited

(26)  Tiksli citata iš Prancūzijos vyriausybės laiškų, leidusi Komisijai nustatyti garantijos faktą.

26

(27)  Tas pats.

27

(28)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

28

(29)  Kiekybiniam pagalbos įvertinimui naudota ši formulė:

29

Formula

(30)  Dviašiai vežimėliai riedmenims yra pavyzdys rinkos, kurioje būtina turėti pakankamus fizinius gamybos pajėgumus. Beje, vietinių gamyklų steigimas gali būti svarbus veiksnys geležinkelio įrangos rinkoje.

30

(31)  Pavyzdžiui, geležinkelio įrangos sektoriuje, greitaeigiai traukiniai ir metro yra gamybiniai pakaitalai. Laivų statyboje tokie yra, pavyzdžiui, kruiziniai laivai ir suskystintų dujų gabenimo laivai.

31

(32)  Skaityti: „atitinka minimalų mažinimą“.

32

(33)  Išskyrus La Courneuve gamyklą Prancūzijoje. Ši gamykla priklausė Siemens parduotam Turbines Industrielles veiklos sektoriui.

33

La Courneuve

Turbines Industrielles

(34)  Žr. ypač gairių 34 dalį.

34

(35)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

35

(36)  Žr. 2 lentelę.

36

(37)  Akivaizdu, kad pagalbos sanavimo ir restruktūrizavimo atveju senaties laikotarpis yra 10 metų.

37

(38)  OL L 172, 2002 7 2, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 502/2004 (OL L 81, 2004 3 19, p. 6).

38

---