----

----

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. augusztus 17.)

a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az interkalibrációs hálózatot alkotó helyek nyilvántartásának létrehozásáról

(az értesítés a C(2005) 3140. számú dokumentummal történt)

(2005/646/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak V. melléklete 1.4.1 (vii) szakaszára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 1.4.1. szakaszának vii. pontjában említett interkalibrációs hálózatot alkotó helyek nyilvántartása e határozat mellékletének 1. szakaszában szerepel. A nyilvántartásban szerepelnek – az interkalibrációs hálózatban önkéntes alapon részt vevő – Bulgáriában, Norvégiában és Romániában található helyek is.

(2)   A nyilvántartás és az interkalibrációs eljárás létrehozása céljából a tagállamokat a melléklet 2. szakaszában felsoroltak szerint földrajzi interkalibrációs csoportokba osztják, amelyek meghatározott felszíni víztesttípusokon osztozó tagállamokból állnak.

2. cikk

A tagállamok szükség esetén benyújtják a Bizottságnak a mellékletben felsorolt egyes helyekkel kapcsolatos vonatkozó adatok és információk naprakész változatait.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. augusztus 17-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

----

MELLÉKLET

1. SZAKASZ

Az interkalibrációs hálózatot alkotó helyek nyilvántartása

Minden helyre vonatkozóan a következő információ szerepel:

Az interkalibrációs eljárásban önkéntes alapon részt vevő harmadik országok:

2. SZAKASZ

Földrajzi interkalibrációs csoportok

A következő táblázatok sorolják fel az egyes földrajzi interkalibrációs csoportokban résztvevő tagállamokat:

1)   VÍZFOLYÁSOK

Norvégiát felkérték, hogy önkéntes alapon csatlakozzon az északi (RNO) csoporthoz, valamint Bulgáriát és Romániát is felkérték, hogy szintén önkéntes alapon csatlakozzanak a keleti kontinentális (REC) csoporthoz.

2)   TAVAK

Norvégiát felkérték, hogy önkéntes alapon csatlakozzon az északi (LNO) csoporthoz, valamint Romániát felkérték, hogy szintén önkéntes alapon csatlakozzon a földközi-tengeri (LME) csoporthoz.

3)   ÁTMENETI ÉS PARTI VIZEK

Norvégiát felkérték, hogy önkéntes alapon csatlakozzon az északkelet-atlanti (CNE) csoporthoz, valamint Bulgáriát és Romániát is felkérték, hogy szintén önkéntes alapon alakítsák meg a fekete-tengeri (CBL) csoportot.

----

Helyesbítés

----

Helyesbítés a következőhöz: Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part

(Ez a szöveg hatályon kívül helyezi a 2005. január 28-i HL L 26., 3. oldalán kihirdetett szöveget, és annak helyébe lép)

STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság között (1)

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés Szerződő Felei,

a továbbiakban: a »tagállamok«, és

az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban: a »Közösség«

és másrészről

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban »Horvátország«

között,

FIGYELEMBE VÉVE a felek között fennálló szoros kapcsolatokat és az általuk vallott közös értékeket, azon igényüket, hogy megerősítsék e kapcsolatokat, valamint hogy szoros és tartós, a kölcsönösségen és a közös érdekeken alapuló kapcsolatot hozzanak létre, amely lehetővé teszi Horvátország számára, hogy megerősítse és kibővítse kapcsolatait a Közösséggel,

FIGYELEMBE VÉVE e megállapodás jelentőségét a délkelet-európai országokat érintő stabilizációs és társulási folyamat keretén belül, az együttműködésen alapuló szilárd európai rend létrehozásában és megszilárdításában – amelynek az Európai Unió az egyik tartóoszlopa –, csakúgy, mint a Stabilitási Egyezmény keretén belül,

FIGYELEMBE VÉVE a felek azon elkötelezettségét, hogy minden eszközzel hozzájáruljanak Horvátország, valamint a régió politikai, gazdasági és intézményi stabilitásához a civil társadalom és a demokratizálódás fejlesztése, az intézményfejlesztés és a közigazgatás reformja, a kereskedelmi és gazdasági együttműködés megerősítése, valamint a bel- és igazságügy területére is kiterjedő széles körű együttműködés révén,

FIGYELEMBE VÉVE a felek azon elkötelezettségét, hogy – mint e megállapodás valódi alapját – megerősítsék a politikai és a gazdasági szabadságjogokat, és azon elkötelezettségét, hogy tiszteletben tartsák az emberi jogokat és a jogállamiságot – beleértve a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogait –, illetve a szabad, tisztességes választásokat magában foglaló többpártrendszer útján megvalósuló demokratikus alapelveket,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy Horvátország újólag megerősíti minden menekült és lakóhelyét elhagyni kényszerült személy visszatérésének joga, valamint azok kapcsolódó jogainak védelme melletti elkötelezettségét,

FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az EBESZ, különösen a Helsinki Záróokmány, a madridi és a bécsi értekezletek záródokumentumai, a Párizsi Charta egy új Európáért és a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény minden elvének és rendelkezésének teljes körű végrehajtása mellett, valamint a daytoni/párizsi és az erduti megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítése mellett abból a célból, hogy hozzájáruljanak a régió stabilitásához és a régió országainak együttműködéséhez,

FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét a szabad piacgazdaság elvei mellett, illetve a Közösség készségét arra nézve, hogy hozzájáruljon a horvátországi gazdasági reformokhoz,

FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét a szabad kereskedelem mellett, a WTO-ból eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a közös érdekű kétoldalú és nemzetközi kérdésekről – beleértve a regionális vonatkozásokat – rendszeres politikai párbeszédet alakítsanak ki, figyelembe véve az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikáját,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás új környezetet teremt a felek között fennálló gazdasági kapcsolatoknak és mindenek előtt a kereskedelem és a befektetések fejlesztésének, amelyek kulcsfontosságú elemei a gazdaság szerkezetátalakításának és modernizációjának,

SZEM ELŐTT TARTVA Horvátország azon elkötelezettségét, hogy az érintett területeken jogszabályait a közösségi jogszabályokhoz közelítse,

FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség kész hathatós támogatást nyújtani a reformok és az újjáépítés megvalósítására, valamint arra, hogy e törekvés érdekében átfogó, indikatív többéves alapon felhasználjon minden rendelkezésre álló együttműködési, illetve technikai, pénzügyi és gazdasági segítségnyújtási eszközt,

MEGERŐSÍTVE, hogy e megállapodás azon rendelkezései, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének III. részére vonatkoznak, az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként kötelezik és nem az Európai Közösség részeként, mindaddig, amíg – az esettől függően – az Egyesült Királyság vagy Írország nem értesíti Horvátországot arról, hogy e rendelkezések az Európai Közösség tagjaként kötelezik őket, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Ugyanez vonatkozik Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően,

EMLÉKEZTETVE a zágrábi csúcstalálkozóra, amely a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok és az Európai Unió közötti kapcsolatok további megszilárdítására, valamint a regionális együttműködés megerősítésére hívott fel,

EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unió kész Horvátországot a lehető legnagyobb mértékben integrálni Európa politikai és gazdasági főáramába és arra, hogy Horvátországot az európai uniós tagság lehetséges jelöltjének tekintse az Európai Unióról szóló szerződés alapján, valamint az 1993. júniusi Európai Tanács által meghatározott kritériumok tiszteletben tartása alapján, illetve e megállapodás végrehajtásának függvényében, nevezetesen a regionális együttműködés vonatkozásában,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

(1)   Társulás jön létre egyrészről a Közösség és annak tagállamai, másrészről Horvátország között.

(2)   E társulás céljai a következők:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS ELVEK

2. cikk

A felek bel- és külpolitikájának alapja és egyúttal e megállapodás alapvetően fontos eleme a demokratikus elveknek, valamint az emberi jogoknak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában kimondottak, és a Helsinki Záróokmányban, valamint a »Párizsi charta egy új Európáért« című dokumentumban meghatározottak szerinti tiszteletben tartása, továbbá a nemzetközi jog alapelveinek, a jogállamiságnak, valamint a piacgazdaságnak az EBEÉ gazdasági együttműködésről szóló bonni konferenciája okmányában tükrözött alapelveinek tiszteletben tartása.

3. cikk

A nemzetközi és regionális szintű béke és stabilitás, valamint a jószomszédi kapcsolatok fejlesztése lényeges szerepet játszik az Európai Unió Tanácsának 1999. június 21-i következtetéseiben említett stabilizációs és társulási folyamatban. E megállapodás megkötése és végrehajtása az Európai Unió Tanácsának 1997. április 29-i következtetéseinek keretébe illeszkedik, és Horvátország egyéni érdemein alapszik.

4. cikk

Horvátország kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja és elősegíti az együttműködést és a jószomszédi viszonyt a régió más országaival, beleértve a kölcsönös engedmények megfelelő szintjét a személyek, az áruk, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgása, valamint a közös érdekű projektek – nevezetesen a menekültek visszatéréséhez, valamint a szervezett bűnözés, a korrupció, a pénzmosás, az illegális bevándorlás és a tiltott kereskedelem elleni küzdelemhez kapcsolódó projektek – területén. Ez a kötelezettségvállalás lényeges eleme a Közösség és Horvátország közötti kapcsolatok fejlesztésének és az együttműködésnek, így hozzájárul a regionális stabilitáshoz.

5. cikk

(1)   A társulást fokozatosan kell kialakítani, és legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított hat éven belül teljeskörűen meg kell valósítani.

(2)   E megállapodás preambuluma fényében és az e megállapodásban meghatározott általános elvekkel összhangban a 110. cikk értelmében létrehozott stabilizációs és társulási tanács rendszeresen felülvizsgálja e megállapodás alkalmazását, valamint a jogi, közigazgatási, intézményi és gazdasági reformok Horvátország általi végrehajtását.

6. cikk

A megállapodás teljes mértékben összeegyeztethető a WTO megfelelő rendelkezéseivel, különösen az 1994. évi GATT XXIV. cikkével és a GATS V. cikkével.

II. CÍM

POLITIKAI PÁRBESZÉD

7. cikk

E megállapodás keretében politikai párbeszédet kell létrehozni a felek között. A politikai párbeszéd végigkíséri és megszilárdítja Horvátország és a Közösség egymáshoz való közeledését, és hozzájárul a szolidaritás szoros kötelékeinek, valamint a felek közötti együttműködés új formáinak a kialakításához.

A politikai párbeszéd célja, hogy előmozdítsa különösen:

8. cikk

(1)   A politikai párbeszéd a stabilizációs és társulási tanács keretében történik, amely általános hatáskörrel rendelkezik a felek által előterjesztett valamennyi kérdésben.

(2)   A felek kérésére a politikai párbeszéd a következő formákban is folytatható:

9. cikk

Parlamenti szinten a politikai párbeszéd a 116. cikk alapján létrehozott stabilizációs és társulási parlamenti bizottság keretén belül zajlik.

10. cikk

A politikai párbeszédre többoldalú keretek között, illetve a régió más országait is magában foglaló regionális párbeszédként is sor kerülhet.

III. CÍM

REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS

11. cikk

A stabilitás és a béke, valamint a jószomszédi kapcsolatok mellett való elkötelezettségének megfelelően Horvátország tevékenyen támogatja a regionális együttműködést. A Közösség technikai segítségnyújtási programjain keresztül támogatja a regionális vagy a határokon átnyúló vonatkozással bíró projekteket.

Amennyiben Horvátország úgy tervezi, hogy a 12–14. cikkben meghatározott valamely országgal megerősíti az együttműködést, a X. címben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően értesíti a Közösséget és annak tagállamait, és konzultál velük.

12. cikk

Stabilizációs és társulási megállapodást aláírt más országokkal való együttműködés

Ezen megállapodás aláírását követően Horvátország – az érintett országok közötti együttműködés hatáskörének megerősítésére irányuló regionális együttműködésről szóló kétoldalú egyezmények aláírása céljából – tárgyalásokat kezd azzal az országgal vagy azokkal az országokkal, amely vagy amelyek korábban már aláírtak stabilizációs és társulási megállapodást.

Ezen egyezmények fő elemei a következők:

Ezen egyezmények adott esetben rendelkezéseket tartalmaznak a szükséges intézményi mechanizmusok létrehozására vonatkozóan.

Ezeket az egyezményeket az e megállapodás hatálybalépését követő két éven belül kell megkötni. Horvátországnak egy ilyen egyezmény megkötésére irányuló készsége feltétele a Horvátország és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlesztésének.

13. cikk

A stabilizációs és társulási folyamatban érintett egyéb országokkal való együttműködés

Horvátország az e megállapodás hatálya alá tartozó néhány vagy valamennyi területen – nevezetesen a közös érdekű területeken – regionális együttműködést kezd a stabilizációs és társulási folyamatban érintett egyéb országokkal. Az ilyen együttműködésnek e megállapodás elveivel és célkitűzéseivel összeegyeztethetőnek kell lennie.

14. cikk

Az Európai Unió tagjelölt országaival való együttműködés

Az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési területeken Horvátország elősegítheti az együttműködést, és regionális együttműködésről szóló egyezményt köthet az Európai Unió bármely tagjelölt országával. Az ilyen egyezmény célja a Horvátország és az adott ország közötti kétoldalú kapcsolatoknak az Európai Közösség és tagállamai, illetve az adott ország közötti kapcsolatok vonatkozó részével való fokozatos összahangolása.

IV. CÍM

AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA

15. cikk

(1)   E megállapodás rendelkezéseivel összhangban, illetve az 1994. évi GATT és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) rendelkezéseinek megfelelően a Közösség és Horvátország az e megállapodás hatálybalépésétől kezdődő, legfeljebb hat évig tartó időszak alatt fokozatosan szabadkereskedelmi területet hoz létre. Ennek során figyelembe veszik az alábbiakban megállapított különleges követelményeket.

(2)   A két fél közötti kereskedelemben az áruk osztályozására az áruk Kombinált Nómenklatúráját alkalmazzák.

(3)   Minden egyes termék tekintetében az alapvám, amelyre az e megállapodásban meghatározott egymást követő csökkentéseket alkalmazni kell, az e megállapodás aláírását megelőző napon erga omnes alapon ténylegesen alkalmazott vám vagy a 2002-es évre vonatkozóan a Kereskedelmi Világszervezetben rögzített vám, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

(4)   Amennyiben ennek a megállapodásnak az aláírása után valamilyen vámcsökkentést – különösen a WTO keretén belül folytatott vámtárgyalásokból eredő csökkentést – erga omnes alapon alkalmaznak, a (3) bekezdésben meghatározott alapvám helyébe a csökkentés alkalmazásától kezdődően ez a csökkentett vám lép.

(5)   A Közösség és Horvátország tájékoztatják egymást vonatkozó alapvámjaikról.

I. FEJEZET

IPARI TERMÉKEK

16. cikk

(1)   E fejezet rendelkezéseit a Közösségből vagy Horvátországból származó, a Kombinált Nómenklatúra 25–97 árucsoportjában felsorolt termékekre kell alkalmazni, a mezőgazdaságról szóló megállapodás (1994. évi GATT) I. mellékletének (1) bekezdése ii. pontjában felsorolt termékek kivételével.

(2)   A 17. és 18. cikk rendelkezései a 22. és 23. cikkben meghatározottak szerint nem alkalmazandók sem a textiltermékekre, sem pedig a Kombinált Nómenklatúra 72. árucsoportjába tartozó acéltermékekre.

(3)   Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékeknek a felek közötti kereskedelmét az említett szerződés rendelkezéseivel összhangban kell végezni.

17. cikk

(1)   A Horvátországból származó termékek Közösségbe történő behozatalára alkalmazott vámok e megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek.

(2)   A Horvátországból származó termékek tekintetében e megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek a Közösségbe történő behozatalra alkalmazott mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések.

18. cikk

(1)   E megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek a Közösségből származó, az I. és II. mellékletben felsoroltaktól eltérő áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámok.

(2)   A Közösségből származó, az I. mellékletben felsorolt áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámokat az alábbi ütemezés szerint fokozatosan csökkenteni kell:

(3)   A Közösségből származó, a II. mellékletben felsorolt áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámokat az alábbi ütemezés szerint fokozatosan csökkenteni kell, és meg kell szüntetni:

(4)   E megállapodás hatálybalépésének időpontjában megszűnnek a Közösségből származó áruk Horvátországba történő behozatalára megállapított mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések.

19. cikk

E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország az egymással folytatott kereskedelemben megszüntet minden, a behozatali vámmal azonos hatású díjat.

20. cikk

(1)   E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország megszüntet minden kiviteli vámot és azzal azonos hatású díjat.

(2)   E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország az egymással folytatott kereskedelemben megszüntet minden, az exportra vonatkozó mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést.

21. cikk

Horvátország kijelenti, hogy a Közösséggel folytatott kereskedelemben kész a 18. cikkben meghatározott ütemezésnél gyorsabban csökkenteni a vámokat, amennyiben általános gazdasági helyzete és az érintett gazdasági ágazat helyzete ezt lehetővé teszi.

Erre vonatkozóan a stabilizációs és társulási tanács tesz ajánlásokat.

22. cikk

Az 1. jegyzőkönyv állapítja meg az abban említett textiltermékekre alkalmazandó rendelkezéseket.

23. cikk

A 2. jegyzőkönyv állapítja meg az abban említett, a Kombinált Nómenklatúra 72. árucsoportjába tartozó acéltermékekre alkalmazandó rendelkezéseket.

II. FEJEZET

MEZŐGAZDASÁG ÉS HALÁSZAT

24. cikk

Fogalommeghatározás

(1)   E fejezet rendelkezéseit a Közösségből vagy Horvátországból származó mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmére kell alkalmazni.

(2)   »Mezőgazdasági és halászati termékek«: a Kombinált Nómenklatúra- 1–24 árucsoportjában felsorolt termékek és a mezőgazdaságról szóló megállapodás (GATT, 1994.) I. mellékletének (1) bekezdése ii. pontjában felsorolt termékek.

(3)   Ez a fogalommeghatározás magában foglalja a 3. árucsoport 1604. és 1605. vámtarifaszám és a 0511 91., 2301 20. és ex 1902 20. alszám (»20 tömegszázalékot meghaladó hal, rák, rákféle, puhatestű és más gerinctelen víziállat tartalmú töltött tészta«) hatálya alá tartozó hal- és halászati termékeket.

25. cikk

A 3. jegyzőkönyv állapítja meg az abban felsorolt feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályokat.

26. cikk

(1)   E megállapodás hatálybalépésének napján a Közösség megszüntet minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést a Horvátországból származó mezőgazdasági és halászati termékek behozatalára.

(2)   E megállapodás hatálybalépésének napján Horvátország megszüntet minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést a Közösségből származó mezőgazdasági és halászati termékek behozatalára.

27. cikk

Mezőgazdasági termékek

(1)   E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség megszünteti a Horvátországból származó, a Kombinált Nómenklatúra 0102., 0201., 0202. és 2204. vámtarifaszáma alá tartozóktól eltérő mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó vámokat és azokkal azonos hatású díjakat.

A Kombinált Nómenklatúra 7. és 8. árucsoportja alá tartozó olyan termékek esetében, amelyekhez a Közös Vámtarifa értékvámok és egy különleges vám alkalmazását határozza meg, a megszüntetés a vámnak csak az értékvám részére alkalmazandó.

(2)   E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség az Európai Közösségek Közös Vámtarifájában megállapítottaknak megfelelően az értékvám 20 %-ában és a különleges vám 20 %-ában határozza meg a III. mellékletben meghatározott és Horvátországból származó »baby beef« termékek Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó vámokat, hasított súlyban kifejezett 9 400 tonna éves vámkontingens határon belül.

(4)   A bor- és szeszipari termékekre alkalmazandó kereskedelmi megállapodások egy külön, a borról és szeszes italokról szóló jegyzőkönyvben kerülnek meghatározásra.

28. cikk

Halászati termékek

(1)   E megállapodás hatálybalépésétől a Közösség teljesen megszünteti a vámokat a Horvátországból származó, az Va. mellékletben felsoroltaktól eltérő hal- és halászati termékekre. Az Va. mellékletben felsorolt termékekre az ugyanebben a mellékletben megállapított rendelkezések vonatkoznak.

(2)   E megállapodás hatálybalépésétől Horvátország megszüntet minden behozatali vámmal azonos hatású díjat, és teljes mértékben megszünteti a vámokat az Európai Közösségből származó, az Vb. mellékletben felsorolt termékektől eltérő hal- és halászati termékekre. Az Vb. mellékletben felsorolt termékekre az ugyanebben a mellékletben megállapított rendelkezések vonatkoznak.

29. cikk

A mezőgazdasági és halászati termékek felek közötti kereskedelme nagyságrendjének, azok különleges érzékenységének, a mezőgazdaságra és halászatra vonatkozó közösségi közös politika és a horvátországi mezőgazdasági és halászati politika szabályainak, a mezőgazdaság és halászat horvát gazdaságban betöltött szerepének, és a WTO keretén belül folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások következményeinek figyelembevételével, a Közösség és Horvátország a stabilizációs és társulási tanács keretén belül a kereskedelem nagyobb mértékű liberalizálásának megvalósítása céljából legkésőbb 2006. július 1-jéig termékenként, illetve rendszeres és megfelelően kölcsönös alapon megvizsgálja az egymás számára nyújtandó további kedvezmények lehetőségeit a mezőgazdasági és halászati termékek területén.

30. cikk

E fejezet rendelkezései semmilyen módon nem érintik a kedvezőbb intézkedések egyoldalú alapon, egyik vagy másik fél részéről történő alkalmazását.

31. cikk

E megállapodás egyéb rendelkezéseitől és különösen 38. cikktől eltérően, tekintettel a mezőgazdasági és halászati piacok különleges érzékenységére, amennyiben az egyik fél területéről származó termékek behozatala – amelyekre a 25., 27. és 28. cikk alapján nyújtott kedvezmények vonatkoznak – súlyos zavart okoz a másik fél piacain vagy belföldi szabályozó mechanizmusai tekintetében, mindkét fél késedelem nélkül konzultációba kezd a megfelelő megoldás megkeresése érdekében. A megoldás megtalálásáig az érintett fél meghozhatja az általa szükségesnek tartott intézkedéseket.

III. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Egyéb rendelkezés hiányában, illetve kivéve, ahol az 1., 2. és 3. jegyzőkönyv másként rendelkezik, e fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni valamennyi termék felek közötti kereskedelmére.

33. cikk

Standstill

(1)   E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség és Horvátország közötti kereskedelemben semmilyen új behozatali vagy kiviteli vám, vagy azzal azonos hatású díj nem vezethető be, és a már alkalmazott ilyen vámok vagy díjak nem emelhetők.

(2)   E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség és Horvátország közötti kereskedelemben semmilyen új, behozatalra vagy kivitelre vonatkozó mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés nem vezethető be, és a már meglévő ilyen korlátozások vagy intézkedések nem szigoríthatók.

(3)   A 26. cikk alapján nyújtott kedvezmények sérelme nélkül, e cikk (1) és (2) bekezdésének rendelkezései semmilyen módon nem korlátozzák Horvátország és a Közösség agrárpolitikájának megvalósítását, vagy e politikák alapján bármely intézkedés meghozatalát, amennyiben ez nem érinti a III. mellékletben, a IV. melléklet a), b) c), d), e) f) pontjában, valamint az V. melléklet a) és b) pontjában foglalt behozatali rendszert.

34. cikk

A pénzügyi megkülönböztetés tilalma

(1)   A felek tartózkodnak minden olyan belföldi fiskális természetű intézkedés meghozatalától vagy gyakorlat alkalmazásától – és ahol léteznek ilyenek, azokat megszüntetik –, amely akár közvetve, akár közvetlenül megkülönböztetést jelent az egyik fél termékei és a másik fél területéről származó hasonló termékek között.

(2)   Az egyik fél területére exportált termékek nem élvezhetnek a rájuk kivetett közvetett adó összegét meghaladó mértékű belföldi közvetett adó-visszatérítést.

35. cikk

A behozatali vámok megszüntetésére vonatkozó rendelkezéseket a fiskális természetű vámokra is alkalmazni kell.

36. cikk

Vámuniók, szabadkereskedelmi területek, határokon átnyúló kereskedelmi rendszerek

(1)   Ez a megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi területek vagy határ menti kereskedelmi rendszerek fenntartását vagy létrehozását, kivéve, ha azok megváltoztatják a megállapodásban meghatározott kereskedelmi rendszereket.

(2)   A 18. cikkben meghatározott átmeneti időszakok során ez a megállapodás nem érinti az áruk mozgását szabályozó azon különleges kedvezményes megállapodások végrehajtását, amelyeket vagy egy vagy több tagállam és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság között megkötött és Horvátország által átvett határmegállapodásokban határoztak meg, vagy amelyek a regionális kereskedelem elősegítésére a III. címben meghatározott és Horvátország által megkötött kétoldalú egyezményekből származnak.

(3)   A felek közötti, az e cikk (1) és (2) bekezdésében leírt megállapodásokra, illetve igény szerint a felek harmadik országokkal szemben alkalmazott kereskedelempolitikájával kapcsolatos egyéb fő kérdésekre vonatkozó konzultációk a stabilizációs és társulási tanács keretén belül zajlanak. A Közösség és Horvátország e megállapodásban meghatározott kölcsönös érdekei figyelembevételének biztosítása érdekében különösen a Közösséghez csatlakozó harmadik országok esetében kell konzultációt tartani.

37. cikk

Dömping

(1)   Ha valamelyik fél úgy találja, hogy a másik féllel folytatott kereskedelemben az 1994-es GATT VI. cikke értelmében dömping folyik, e gyakorlat ellen az 1994-es GATT VI. cikkének alkalmazásáról szóló egyezménnyel és saját vonatkozó jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

(2)   E cikk (1) bekezdése tekintetében a stabilizációs és társulási tanácsot tájékoztatni kell a dömping esetéről, amint az importáló fél hatóságai elkezdték a vizsgálatot. Amennyiben a GATT 1994. VI. cikkének értelmében a dömping megszüntetésére nem kerül sor, illetve az ügynek a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésétől számított 30 napon belül nem születik egyéb kielégítő megoldás, az importáló fél meghozhatja a megfelelő intézkedéseket.

38. cikk

Általános védzáradék

(1)   Amennyiben az egyik fél valamely terméke olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételek mellett kerül behozatalra a másik fél területére, hogy az az alábbiakat okozza, vagy az alábbiak okozásával fenyeget:

az importáló fél megfelelő intézkedéseket hozhat az e cikkben megállapított feltételek mellett és eljárásokkal összhangban.

(2)   A Közösség és Horvátország egymás között csak e megállapodás rendelkezéseivel összhangban alkalmazhat védintézkedéseket. Az ilyen intézkedések nem haladhatják meg a felmerült nehézségek kezeléséhez szükséges mértéket, és általában az érintett termékre vonatkozóan az e megállapodás alapján meghatározott valamely alkalmazandó vámtétel további csökkentésének felfüggesztéséből, vagy az erre a termékre vonatkozó vámtétel növeléséből állnak. Az ilyen intézkedések olyan konkrét elemeket is tartalmaznak, amelyek fokozatos, legkésőbb a megállapított időszak végére bekövetkező megszüntetésükhöz vezetnek. Nem hozhatók intézkedések 1 évet meghaladó időtartamra. Rendkívüli körülmények esetén összesen legfeljebb hároméves időtartamra hozhatók intézkedések. Az olyan termék behozatalára, amelyre előzőleg már vonatkozott ilyen intézkedés, az intézkedés lejártától számított legalább hároméves időtartamig semmilyen védintézkedés nem alkalmazható.

(3)   Az e cikkben meghatározott esetekben, az abban előírt intézkedések meghozatala előtt, vagy azokban az esetekben, amelyekre a (4) bekezdés b) pontját kell alkalmazni, az esettől függően a Közösség vagy Horvátország – a mindkét fél számára elfogadható megoldás megtalálása érdekében – a lehető leghamarabb megad minden lényeges információt a stabilizációs és társulási tanácsnak.

(4)   A fenti bekezdések végrehajtásához a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

(5)   A védintézkedésekről azonnal tájékoztatatni kell a stabilizációs és társulási tanácsot, amelyen belül ezen intézkedések rendszeres konzultáció tárgyát képezik, különösen abból a célból, hogy ütemezést határozzanak meg a megszüntetésükre, amint a körülmények ezt lehetővé teszik.

(6)   Abban az esetben, ha a Közösség vagy Horvátország azoknak a termékeknek a behozatalát, amelyek alkalmasak az e cikkben említett nehézségek előidézésére, olyan közigazgatási eljárásnak veti alá, melynek célja a kereskedelmi forgalom irányáról való gyors információszolgáltatás, erről tájékoztatja a másik felet.

39. cikk

Hiányzáradék

(1)   Amennyiben e cím rendelkezéseinek betartása:

ez a fél az e cikkben megállapított feltételek mellett és eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

(2)   Az intézkedések kiválasztása során elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek a legkevésbé zavarják az e megállapodásban foglalt rendszerek működését. Az ilyen intézkedések nem alkalmazhatók oly módon, hogy azok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést jelentenének olyan helyzetekben, amelyekben azonos feltételek érvényesülnek, vagy oly módon, hogy azok a kereskedelem rejtett korlátozását okoznák, és amint a körülmények már nem indokolják ezen intézkedések fenntartását, azokat meg kell szüntetni.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések meghozatala előtt, vagy azokban az esetekben, amelyekre e cikk (4) bekezdését kell alkalmazni, amint lehetséges, a Közösség vagy Horvátország, az esettől függően, minden lényeges tájékoztatást megad a stabilizációs és társulási tanácsnak abból a célból, hogy a felek számára elfogadható megoldást keressenek. A stabilizációs és társulási tanácson belül a felek a nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármely eszközről megállapodhatnak. Amennyiben az ügynek a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésétől számított 30 napon belül nem születik megállapodás, az exportáló fél e cikk alapján intézkedéseket alkalmazhat az érintett termék kivitelére.

(4)   Amennyiben azonnali intézkedést igénylő kivételes és kritikus körülmények lehetetlenné teszik az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot, adott esetben a Közösség vagy Horvátország – attól függően, hogy melyikük érintett az ügyben – haladéktalanul alkalmazhat helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket, és erről azonnal tájékoztatja a másik felet.

(5)   Az e cikk alapján alkalmazott valamennyi intézkedésről azonnal értesíteni kell a stabilizációs és társulási tanácsot, amelyen belül ezen intézkedések rendszeres konzultáció tárgyát képezik, különösen abból a célból, hogy ütemezést határozzanak meg a megszüntetésükre, amint a körülmények ezt lehetővé teszik.

40. cikk

Állami monopóliumok

Horvátország fokozatosan kiigazítja kereskedelmi jellegű állami monopóliumait annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végére semmilyen megkülönböztetés ne érvényesüljön a tagállamok és Horvátország állampolgárai között az áruk beszerzésének és forgalomba hozatalának feltételei tekintetében. A stabilizációs és társulási tanácsot tájékoztatni kell az e cél érdekében elfogadott intézkedésekről.

41. cikk

A 4. jegyzőkönyv állapítja meg az ebben a megállapodásban meghatározott vámkedvezmények alkalmazásához szükséges származási szabályokat.

42. cikk

Engedélyezett korlátozások

Ez a megállapodás nem zárja ki az importra, az exportra és a tranzitárukra a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság; az emberek, az állatok és a növények életének és egészségének védelme; a művészi, történelmi és régészeti jellegű nemzeti értékek védelme, illetve a szellemi, az ipari és a kereskedelmi tulajdon védelme vagy az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok alapján indokolt tilalmak vagy korlátozások alkalmazását. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.

43. cikk

Mindkét fél egyetért abban, hogy együttműködik e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazásában a csalás lehetőségének csökkentése érdekében.

E megállapodás egyéb rendelkezéseitől, és különösen a 31., 38. és 89. cikktől és a 4. jegyzőkönyvtől eltérően, amennyiben valamelyik fél úgy találja, hogy a csalásra vonatkozóan elegendő bizonyíték áll rendelkezésre – mint például a termékek egyik fél részéről a másik féllel folytatott kereskedelmének lényeges növekedése, amely meghaladja a szokásos termelési- és exportkapacitásoknak megfelelő gazdasági állapotokat tükröző szintet, vagy a másik fél részéről a származás bizonyítékának ellenőrzéséhez szükséges közigazgatási együttműködés elmulasztása – mindkét fél azonnal konzultációkat kezdeményez a megfelelő megoldás megtalálása érdekében. A megoldás megszületéséig az érintett fél meghozhatja az általa szükségesnek tartott intézkedéseket. Az intézkedések kiválasztása során elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek legkevésbé zavarják az ebben a megállapodásban meghatározott rendszerek működését.

44. cikk

E megállapodás alkalmazása nem érinti a Kanári-szigetekre vonatkozó közösségi jogi rendelkezések alkalmazását.

V. CÍM

A MUNKAVÁLLALÓK MOZGÁSA, LETELEPEDÉSI JOG, SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA, TŐKEMOZGÁS

I. FEJEZET

A MUNKAVÁLLALÓK MOZGÁSA

45. cikk

(1)   A tagállamokban alkalmazandó feltételekre és szabályozásra is figyelemmel:

(2)   Horvátország – az adott országban alkalmazandó szabályozásra figyelemmel – az (1) bekezdésben előírt bánásmódban részesíti a területén jogszerűen alkalmazott, valamely tagállam állampolgárát, valamint az említett ország területén jogszerűen tartózkodó házastársát és gyermekeit.

46. cikk

(1)   Tekintettel a tagállamok munkaerőpiaci helyzetére, valamint figyelemmel a jogszabályaikra és a tagállamokban a munkavállalók mozgására vonatkozó hatályos szabályok betartására is:

(2)   A stabilizációs és társulási tanács a tagállamokban hatályban lévő szabályoknak és eljárásoknak megfelelően és a tagállamok és a Közösség munkaerőpiaci helyzetére tekintettel megvizsgálja más fejlesztések – beleértve a szakmai képzéseken való részvétel – lehetőségét is.

47. cikk

(1)   Szabályokat kell megállapítani a valamely tagállam területén jogszerűen alkalmazott, horvát állampolgárságú munkavállalókra és azok jogszerűen az adott tagállam területén tartózkodó családtagjaira vonatkozó szociális biztonsági rendszerek koordinációja érdekében. E célból a stabilizációs és társulási tanács a kedvezőbb bánásmódot biztosító kétoldalú megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket nem érintő alábbi rendelkezéseket állapítja meg:

(2)   Horvátország a területén jogszerűen alkalmazott tagállami állampolgárok, és azok ott jogszerűen tartózkodó családtagjai számára az (1) bekezdés második és harmadik francia bekezdésében szereplő bánásmódhoz hasonló bánásmódot biztosít.

II. FEJEZET

LETELEPEDÉS

48. cikk

E megállapodás alkalmazásában:

49. cikk

(1)   Horvátország elősegíti a területén a közösségi társaságok és állampolgárok tevékenységének beindítását. Ennek érdekében e megállapodás hatálybalépésétől Horvátország biztosítja az alábbiakat:

(2)   A felek nem fogadnak el olyan új szabályozást vagy olyan intézkedéseket, amelyek a saját társaságaikhoz képest megkülönböztetést vezetnek be a közösségi, illetve a horvátországi társaságok – területükön való letelepedését követő – tevékenysége tekintetében.

(3)   E megállapodás hatálybalépésétől a Közösség és tagállamai biztosítják az alábbiakat:

(4)   Négy évvel az e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács megállapítja azokat a szabályokat, amelyek célja a fenti rendelkezések hatályának kiterjesztése e megállapodás felei állampolgárainak letelepedési jogára, megadva nekik a gazdasági tevékenység önálló vállalkozóként való gyakorlásának jogát.

(5)   E cikk rendelkezéseitől eltérően:

50. cikk

(1)   A 49. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a VI. mellékletben leírt pénzügyi szolgáltatások kivételével a felek szabályozhatják a társaságok és az állampolgárok területükön való letelepedését és tevékenységét, feltéve hogy e szabályozások nem jelentenek megkülönböztetést a másik fél társaságaival és állampolgáraival szemben a saját társaságaikhoz és állampolgáraikhoz képest.

(2)   A pénzügyi szolgáltatások tekintetében – e megállapodás egyéb rendelkezéseitől eltérően – a felek nem akadályozhatók abban, hogy prudenciális intézkedéseket hozzanak, beleértve a befektetők, a betétesek, a biztosítási kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelmének biztosítására hozott intézkedéseket, akiknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, valamint beleértve a pénzügyi rendszer integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében hozott intézkedéseket is. Ezen intézkedések nem használhatók a feleket az e megállapodás alapján terhelő kötelezettségek megkerülésére.

(3)   E megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy valamely féltől meg lehet követelni az egyéni ügyfelek ügyeire és számláira vonatkozó információk vagy a közjogi szervezet birtokában lévő bizalmas vagy védett információk nyilvánosságra hozatalát.

51. cikk

(1)   E fejezet rendelkezéseit nem kell alkalmazni a légi közlekedési, a belvízi közlekedési és a tengeri kabotázs szolgáltatásokra.

(2)   A stabilizációs és társulási tanács ajánlásokat tehet az (1) bekezdés hatálya alá tartozó területeken a letelepedés és a tevékenységek javítása céljából.

52. cikk

(1)   A 49. és 50. cikk rendelkezései nem zárják ki, hogy valamely fél különleges szabályokat állapítson meg a másik fél azon társaságai fióktelepeinek saját területén történő letelepedésére és tevékenységére vonatkozóan, amelyek az előbbi fél területén nincsenek letelepedve, amelyet különös szabályokat az ilyen fióktelepek és a saját területén letelepedett társaságok fióktelepei közötti jogi vagy technikai különbségek, illetve a pénzügyi szolgáltatások tekintetében prudenciális okok indokolnak.

(2)   A bánásmód közötti különbség nem haladhatja meg a jogi vagy technikai különbségek, illetve a pénzügyi szolgáltatások tekintetében a prudenciális okok miatt feltétlenül szükséges mértéket.

53. cikk

A Közösség, illetve Horvátország állampolgárai számára a Közösségben, illetve Horvátországban végzendő szabályozott szakmai tevékenység megkezdésének és gyakorlásának megkönnyítése céljából a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja, hogy mely rendelkezések meghozatala szükséges a képesítések kölcsönös elismeréséhez. Ennek érdekében meghozhatja az összes szükséges intézkedést.

54. cikk

(1)   A Közösség, illetve Horvátország területén letelepedett közösségi, illetve horvátországi társaságok a letelepedés szerinti fogadó ország hatályos jogszabályainak megfelelően saját maguk vagy valamely leányvállalatuk, illetve fióktelepük alkalmazásában foglalkoztathatnak Horvátország, illetve a Közösség területén közösségi, illetve horvát állampolgárokat, feltéve hogy e személyek a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfontosságú személyzethez tartoznak, és azokat kizárólag társaságok, leányvállalatok vagy fióktelepek alkalmazzák. E személyek tartózkodási engedélye és munkavállalási engedélye csak az alkalmazási időszakra érvényes.

(2)   A fent említett társaságok – a továbbiakban: »szervezetek« – kulcsfontosságú személyzete a c) pontban meghatározott, »társaságon belül áthelyezett személyekből« áll, és a következő kategóriákba sorolhatók, feltéve hogy a szervezet jogi személy, és hogy e személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző év során a szervezet alkalmazásában álltak vagy annak partnerei voltak (nem többségi részvényesként):

(3)   A horvát, illetve közösségi állampolgároknak a Közösség, illetve Horvátország területére történő belépése és ideiglenes tartózkodása engedélyezett, amennyiben a társaságok e képviselői a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott csoport tagjaiként magas beosztásban dolgoznak valamelyik társaságnál, és feladatuk a Közösség valamely tagállamában horvátországi társaság, illetve Horvátország területén közösségi társaság leányvállalatának vagy fióktelepének létrehozása, amennyiben:

55. cikk

Az e megállapodás hatálybalépését követő első három év során Horvátország – átmeneti alapon – a közösségi állampolgárok és társaságok letelepedésére vonatkozóan e fejezet rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket vezethet be azokban az iparágakban, amelyek:

Az ilyen intézkedések:

Ezen intézkedések kidolgozása és alkalmazása során Horvátország – amikor csak lehetséges – preferenciális bánásmódot biztosít a közösségi társaságok számára, és ez a bánásmód semmilyen esetben sem lehet kevésbé kedvező a harmadik országok társaságai vagy állampolgárai számára biztosítottnál. Ezen intézkedések elfogadása előtt Horvátország konzultációt folytat a stabilizációs és társulási tanáccsal és azokat csak a tanácsnak a Horvátországban bevezetendő konkrét intézkedésekről való értesítését követő egy hónap elteltével alkalmazza, kivéve ha helyrehozhatatlan károk veszélye áll fenn, ami sürgős intézkedések meghozatalát teszi szükségessé; ebben az esetben Horvátország az intézkedések elfogadása után azonnal konzultál a stabilizációs és társulási tanáccsal.

Az e megállapodás hatálybalépését követő harmadik év elteltével Horvátország csak a stabilizációs és társulási tanács engedélyével és az általa meghatározott feltételek szerint fogadhat el és tarthat fenn ilyen intézkedéseket.

III. FEJEZET

SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA

56. cikk

(1)   A felek – a következő rendelkezéseknek megfelelően – vállalják, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását fokozatosan lehetővé tegyék az olyan a közösségi, illetve horvátországi társaságok vagy állampolgárok számára, amelyek vagy akik nem annak a félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják.

(2)   Az (1) bekezdésben említett liberalizációs folyamattal párhuzamosan a felek engedélyezik a szolgáltatást nyújtó természetes személy vagy az általa az 54. cikkben meghatározott kulcsfontosságú személyzetként foglalkoztatott természetes személyek ideiglenes mozgását, beleértve a valamely közösségi, illetve horvátországi társaságot vagy állampolgárt képviselő természetes személyeket, akik abból a célból kívánnak ideiglenesen belépni, hogy szolgáltatások eladásáról tárgyaljanak vagy az adott szolgáltató számára szolgáltatások eladásával kapcsolatos megállapodást kössenek, amennyiben e képviselők nem foglalkoznak a lakosság számára történő közvetlen értékesítéssel, illetve ők maguk nem nyújthatnak szolgáltatásokat.

(3)   Négy évvel e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács meghozza az (1) bekezdés rendelkezéseinek fokozatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A felek jogszabályainak közelítésekor figyelembe kell venni az általuk már megvalósított előrehaladást.

57. cikk

(1)   A felek nem hoznak olyan intézkedést, amely alkalmas arra, hogy a közösségi, illetve a horvát állampolgárok vagy társaságok – amelyek vagy akik nem annak a félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják – által történő szolgáltatásnyújtás feltételeit az e megállapodás hatálybalépésének napját megelőző napon fennálló feltételeknél jelentős mértékben korlátozottabbá teszi.

(2)   Amennyiben az egyik fél úgy véli, hogy a másik fél által az e megállapodás hatálybalépése óta bevezetett intézkedések a szolgáltatások nyújtása tekintetében az e megállapodás hatálybalépése előtt fennállónál jelentős mértékben korlátozottabb helyzethez vezettek, ez előbbi fél konzultációk megkezdését kérheti a másik féltől.

58. cikk

A Közösség és Horvátország között a szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

IV. FEJEZET

FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS A TŐKEMOZGÁS

59. cikk

A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Nemzetközi Valutaalap alapokmánya VIII. cikkének rendelkezéseivel összhangban, szabadon átváltható valutában engedélyeznek bármilyen kifizetést és átutalást a Közösség és Horvátország közötti fizetési mérleg folyószámláján.

60. cikk

(1)   A fizetési mérleg tőkeszámláján szereplő ügyletek tekintetében a tagállamok és Horvátország e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően biztosítják a fogadó ország jogszabályaival összhangban létrehozott társaságokba való közvetlen beruházásokra és az V. cím II. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban végrehajtott beruházásokra, valamint e beruházások felszámolására és hazatelepítésére, továbbá az ezekből származó nyereségre vonatkozó szabad tőkemozgást.

(2)   A fizetési mérleg tőkeszámláján szereplő ügyletek tekintetében a felek e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően biztosítják a szabad tőkemozgást az olyan kereskedelmi ügyletekhez vagy szolgáltatásnyújtásokhoz kapcsolódó hitelekre vonatkozóan, amelyekben a felek valamelyikének területén letelepedett személy vesz részt, valamint az egy évnél hosszabb lejáratú kölcsönök és pénzügyi hitelek esetében.

Az e megállapodás hatálybalépését követően Horvátország létező eljárásainak teljes körű és célszerű felhasználásával engedélyezi az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára horvátországi ingatlanok megvásárlását, a VII. mellékletben felsorolt területek és ügyek kivételével. A megállapodás hatálybalépését követő négy éven belül Horvátország fokozatosan kiigazítja a horvátországi ingatlanok európai uniós tagállamok állampolgárai általi megvásárlására vonatkozó jogszabályait a horvát állampolgároknak biztosított bánásmóddal egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. A megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végén a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja ezen jogoknak a VII. mellékletben felsorolt területekre és ügyekre való kiterjesztésének lehetőségét.

A felek az e megállapodás hatálybalépését követő második évtől kezdődően biztosítják a portfólióbefektetésekhez, valamint az egy évnél rövidebb lejáratú pénzügyi kölcsönökhöz és hitelekhez kapcsolódó tőke szabad mozgását.

(3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a felek tartózkodnak a Közösség, illetve Horvátország területén letelepedettek közötti tőkemozgást és folyó fizetéseket érintő új korlátozások bevezetésétől, valamint a meglévő szabályok korlátozottabbá tételétől.

(4)   Az 59. cikk és e cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben – rendkívüli körülmények között – a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgás komoly nehézségeket okoz vagy azzal fenyeget a Közösség, illetve Horvátország árfolyam-politikájának vagy monetáris politikájának működésében, a Közösség és Horvátország kölcsönösen védintézkedéseket fogadhat el a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgásokkal szemben hat hónapot meg nem haladó időtartamra, feltéve hogy ezen intézkedések feltétlenül szükségesek.

(5)   A fenti rendelkezések nem korlátozzák a felek gazdasági szereplőinek azon jogait, hogy kihasználják az e megállapodás feleit érintő, már létező két- vagy többoldalú megállapodások által biztosított kedvezőbb bánásmód előnyeit.

(6)   A felek konzultációt folytatnak a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgás megkönnyítése, és így e megállapodás céljainak előmozdítása érdekében.

61. cikk

(1)   Az e megállapodás hatálybalépését követő első négy év során a felek meghozzák azon intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozás későbbi, fokozatos alkalmazásához szükséges feltételek megteremtését.

(2)   Az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év elteltével a stabilizációs és társulási tanács megállapítja a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozás teljes alkalmazásához szükséges szabályokat.

V. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

62. cikk

(1)   E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági vagy közegészségügyi korlátozások tiszteletben tartásával kell alkalmazni.

(2)   E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni olyan tevékenységekre, amelyek valamely fél területén, akár csak alkalmilag is, a közhatalom gyakorlásával kapcsolatosak.

63. cikk

E cím alkalmazásában e megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás, a foglalkoztatás, a munkafeltételek, a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon, amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely felet megillető előnyöket semmissé tenné vagy csökkentené. Ez a rendelkezés nem érinti az 62. cikk alkalmazását.

64. cikk

A horvát társaságok vagy állampolgárok és közösségi társaságok vagy állampolgárok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos közös tulajdonában álló társaságokra is e cím rendelkezései vonatkoznak.

65. cikk

(1)   Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon adókedvezményekre, amelyeket a felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.

(2)   E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy megakadályozná azt, hogy a felek a kettős adóztatás vagy más adókedvezmények elkerülését szolgáló megállapodások adórendelkezéseinek megfelelően vagy a belföldi adójogszabályok alapján olyan intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés megelőzésére irányulnak.

(3)   E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy Horvátországot abban, hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között, amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben.

66. cikk

(1)   A felek törekednek arra, hogy ahol lehetséges, elkerüljék a korlátozó intézkedések, beleértve a behozatalra vonatkozó korlátozó intézkedéseket is, a fizetési mérleg okán történő elrendelését. Az ilyen intézkedést elfogadó fél, amint lehetséges, közli a másik féllel az intézkedések megszüntetésére vonatkozó ütemtervet.

(2)   Amennyiben egy vagy több tagállam vagy Horvátország a fizetési mérlege tekintetében súlyos nehézségekkel vagy azok bekövetkeztének közvetlen veszélyével szembesül, a Közösség vagy adott esetben Horvátország a WTO-megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően meghatározott időre korlátozó intézkedéseket fogadhat el, beleérve a behozatalra vonatkozó intézkedéseket is, amelyek nem haladhatják meg a fizetési mérleg helyzetének orvoslásához feltétlenül szükséges mértéket. A Közösség vagy adott esetben Horvátország haladéktalanul tájékoztatja a másik felet.

(3)   A korlátozó intézkedéseket nem kell alkalmazni a beruházásokhoz kapcsolódó átutalásokra, különösen a befektetett vagy újrabefektetett összegek, illetve az ezekből származó bármely jövedelem hazatelepítésére.

67. cikk

E cikk rendelkezéseit fokozatosan ki kell igazítani, nevezetesen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) V. cikke által előírt követelmények fényében.

68. cikk

E megállapodás rendelkezései nem sértik semmilyen olyan intézkedésnek a felek valamelyike által történő alkalmazását, amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék valamely félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.

VI. CÍM

A JOGSZABÁLYOK, A JOGALKALMAZÁS ÉS A VERSENYSZABÁLYOK KÖZELÍTÉSE

69. cikk

(1)   A felek felismerik annak fontosságát, hogy Horvátország meglévő jogszabályait a közösségi jogszabályokhoz közelítsék. Horvátország törekszik annak biztosítására, hogy meglévő és jövőbeni jogszabályait fokozatosan összeegyeztethetővé tegye a közösségi vívmányokkal.

(2)   Ez a közelítés a megállapodás aláírásának napján veszi kezdetét, és az e megállapodás 5. cikkében meghatározott időszak végéig fokozatosan kiterjed az e megállapodásban említett közösségi vívmányok valamennyi elemére. A jogszabályok közelítése egy korai szakaszban különösen a belső piaci vívmányok alapvető elemeire és más, kereskedelemmel kapcsolatos területekre összpontosít egy, az Európai Közösségek Bizottsága és Horvátország közötti megállapodás tárgyát képzendő program alapján. Horvátország az Európai Közösségek Bizottságának egyetértésével meghatározza a jogszabályok közelítése végrehajtásának ellenőrzésére és a jogalkalmazás érdekében szükséges intézkedésekre vonatkozó szabályokat.

70. cikk

Verseny és más gazdasági rendelkezések

(1)   A megállapodás megfelelő működésével, amennyiben érinthetik a Közösség és Horvátország közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlenek a következők:

(2)   Az e cikkel ellentétes bármely gyakorlatot a Közösségben alkalmazandó versenyszabályok alkalmazásából és különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81., 82., 86. és 87. cikkéből és a közösségi intézmények által elfogadott értelmező okiratokból származó kritériumok alapján kell elbírálni.

(3)   A felek biztosítják, hogy egy működése tekintetében független közjogi testületre ruházzák azt a hatáskört, amely az e cikk (1) bekezdés i. és ii. pontjának teljes mértékű alkalmazásához szükséges magán- és közvállalkozások, valamint olyan vállalkozások tekintetében, amelyek számára különleges jogokat biztosítottak.

(4)   Horvátország az e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül létrehoz egy működése tekintetében független hatóságot, melyet az e cikk (1) bekezdése iii. pontjának teljes mértékű alkalmazásához szükséges hatáskörökkel ruház fel. Ez a hatóság rendelkezik hatáskörrel többek között az állami támogatási rendszerek és egyedi támogatások e cikk (2) bekezdésével összhangban való engedélyezésére, valamint a jogellenesen nyújtott állami támogatás behajtásának elrendelésére.

(5)   Mindkét fél biztosítja az áttekinthetőséget az állami támogatás területén, többek között oly módon, hogy rendszeres éves jelentést vagy ezzel egyenértékű jelentést ad át a másik félnek az állami támogatásra vonatkozó közösségi felmérés módszerét és előterjesztését követve. Egyik fél kérésére a másik fél tájékoztatást ad az állami támogatás speciális egyedi eseteiről.

(6)   E megállapodás hatálybalépésétől számított legfeljebb négyéves időtartamon belül Horvátország egy átfogó nyilvántartást hoz létre a (4) bekezdésben említett hatóság létrehozása előtt bevezetett támogatási rendszerekről, és összehangolja az ilyen támogatási rendszereket a (2) bekezdésben említett kritériumokkal.

(8)   A IV. cím II. fejezetében említett termékek tekintetében:

(9)   Amennyiben valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét gyakorlat nem összeegyeztethető e cikk (1) bekezdésének feltételeivel, a stabilizációs és társulási tanácson belüli konzultációt követően vagy az ilyen konzultáció indítványozását követő 30 munkanap elteltével megfelelő intézkedéseket hozhat.

E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a felek valamelyike által az 1994-es GATT vonatkozó cikkeivel és a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás megfelelő cikkeivel, illetve a kapcsolódó belső jogszabályokkal összhangban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések elfogadását.

71. cikk

Szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon

(1)   E cikk és a VIII. melléklet rendelkezéseinek alapján a felek megerősítik, hogy fontosságot tulajdonítanak a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok megfelelő és hatékony védelme és érvényre juttatása biztosításának.

(2)   Horvátország megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított 3 éven belül a Közösségben meglévőhöz hasonló szinten biztosítsa a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelmét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének hatékony eszközeit is.

(3)   A stabilizációs és társulási tanács határozhat úgy, hogy kötelezi Horvátországot az ezen a területen kötött egyedi többoldalú egyezményekhez való csatlakozásra.

(4)   Ha a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő, ezeket bármelyik fél kérésére sürgősen a stabilizációs és társulási tanács elé kell terjeszteni a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében.

72. cikk

Közbeszerzési szerződések

(1)   A felek kívánatosnak tartják a közbeszerzési szerződések odaítélésének megkülönböztetéstől mentes és kölcsönös megnyitását, különösen a WTO keretén belül.

(2)   Horvátországi társaságok – akár letelepedtek a Közösségben, akár nem – a közösségi közbeszerzési szabályok szerint részt vehetnek a közösségi közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban olyan elbánás szerint, amely nem kedvezőtlenebb a közösségi társaságok számára biztosítottnál.

A fenti rendelkezéseket a közszolgáltatási ágazat szerződéseire is alkalmazni kell, mihelyst Horvátország elfogadta a közösségi szabályokat e területen bevezető jogszabályokat. A Közösség időszakonként ellenőrzi, hogy e jogszabályokat Horvátország ténylegesen bevezette-e.

Azon közösségi társaságok, amelyek nem telepedtek le Horvátországban, legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított három év elteltével e terület szabályozásának megfelelően részt vehetnek Horvátország közbeszerzési eljárásaiban, és olyan bánásmódban részesülnek, amely nem lehet kedvezőtlenebb, mint amilyenben a horvátországi társaságok részesülnek. A Horvátország területén letelepedett közösségi társaságok a II. fejezet V. címének megfelelően és e megállapodás hatálybalépésétől részt vehetnek a közbeszerzési eljárásokban, és olyan bánásmódban részesülnek, amely nem lehet kedvezőtlenebb, mint amilyenben a horvátországi társaságok részesülnek.

A stabilizációs és társulási tanács időszakonként megvizsgálja, hogy Horvátország biztosítani tudja-e minden közösségi társaság számára az országban a közbeszerzési eljárásokban való részvétel lehetőségét.

(3)   A közbeszerzési szerződések teljesítéséhez kapcsolódó letelepedés, működés, a Közösség és Horvátország közötti szolgáltatások nyújtása, valamint a munkaerő mozgása és alkalmazása tekintetében a 45–68. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

73. cikk

Szabványosítás, mérésügy, akkreditáció és megfelelőségi értékelés

(1)   Horvátország meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy fokozatosan igazodjon a közösségi műszaki szabályokhoz és az európai szabványosítási, mérésügyi, akkreditációs és megfelelőségértékelési eljárásokhoz.

(2)   E célból a felek egy korai szakaszban megkezdik:

74. cikk

Fogyasztóvédelem

A felek együttműködnek a fogyasztóvédelem horvátországi szintjének a közösségi szinthez való igazításában. Hatékony fogyasztóvédelem szükséges a piacgazdaság megfelelő működésének biztosítása érdekében. E védelem a piac ellenőrzésének biztosításával foglalkozó igazgatási infrastruktúra létrehozásától és az e területen hozott törvények végrehajtásától függ.

E célból és a közös érdekekre tekintettel a felek ösztönzik és biztosítják:

VII. CÍM

BEL- ÉS IGAZSÁGÜGY

BEVEZETÉS

75. cikk

AZ intézmények ÉS A jogállamiság megerősítése

A bel- és igazságügyi együttműködés keretében a felek különös fontosságot tulajdonítanak általában a jogállamiság megszilárdításának és a közigazgatás területén a különböző szintű intézmények megerősítésének, valamint különösen a jogalkalmazásnak és az igazságszolgáltatás rendszerének.

Az igazságügyi együttműködés különösen a bíróságok függetlenségére, hatékonyságuk javítására és a jogi szakmák képzésére összpontosít.

EGYÜTTMŰKÖDÉS A SZEMÉLYEK MOZGÁSA TERÜLETÉN

76. cikk

Vízum, határellenőrzés, menedékjog és bevándorlás

(1)   A felek együttműködnek a vízum, a határellenőrzés, a menedékjog és a bevándorlás területén, és e területeken regionális szinten is együttműködési keretet hoznak létre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kérdésekben kialakított együttműködés a kölcsönös konzultáción és a felek közötti szoros koordináción alapul, és magában foglalja a technikai és közigazgatási segítségnyújtást a következőkhöz:

(3)   Ez az együttműködés különösen a következőkre összpontosít:

A stabilizációs és társulási tanács e cikkhez más együttműködési területek bevonását javasolhatja.

77. cikk

Az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése; visszafogadás

(1)   A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése érdekében. E célból:

Az Európai Unió tagállamai és Horvátország egyaránt ellátják állampolgáraikat a megfelelő személyazonossági okmányokkal, és e célból minden adminisztratív segítséget biztosítanak nekik.

(2)   A felek megállapodnak abban, hogy kérésre megállapodást kötnek Horvátország és az Európai Közösség között a Horvátországra és az Európai Unió tagállamaira vonatkozó különleges kötelezettségek szabályozásáról a visszafogadás tekintetében, beleértve a más országok állampolgáraira, illetőleg a hontalanokra vonatkozó visszafogadási kötelezettséget is.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott megállapodásnak a Közösséggel történő megkötéséig Horvátország bármely tagállam kérésére az Európai Unió egyes tagállamaival kétoldalú megállapodásokat köt, amelyek a Horvátország és az érintett tagállam között a visszafogadásra vonatkozó specifikus kötelezettségeket szabályozzák, beleértve a más országok állampolgáraira, illetőleg a hontalanokra vonatkozó visszafogadási kötelezettséget is.

(4)   A stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja az illegális bevándorlás – beleértve az emberkereskedelmet is – megelőzése és ellenőrzése érdekében szükséges más közös erőfeszítéseket.

EGYÜTTMŰKÖDÉS A PÉNZMOSÁSSAL ÉS A TILTOTT KÁBÍTÓSZEREKKEL KAPCSOLATBAN

78. cikk

Pénzmosás

(1)   A felek megállapodnak abban, hogy minden erőfeszítésre és együttműködésre szükség van annak megelőzése érdekében, hogy pénzügyi rendszereiket általában bűncselekményekből és különösen a tiltott kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel.

(2)   Az e területen folytatott együttműködés igazgatási és technikai segítségnyújtást foglalhat magában, amelynek célja a pénzmosás elleni küzdelem szabályaira és meglévő mechanizmusaira vonatkozó szabályozás végrehajtásának fejlesztése, a Közösség és az e területen tevékenykedő nemzetközi fórumok által elfogadottaknak megfelelően.

79. cikk

Együttműködés a tiltott kábítószer-kereskedelem terén

(1)   Illetékességük és hatáskörük keretén belül a felek együttműködnek egy, a kábítószer-ellenőrzésre irányuló kiegyensúlyozott és integrált megközelítés kidolgozásában. A kábítószer-ellenőrzésre irányuló politikák és tevékenységek célja a kínálat, a kereskedelem és a tiltott kábítószerek iránti kereslet csökkentése és a prekurzorok hatékonyabb ellenőrzése.

(2)   A felek megállapodnak az e célok eléréséhez szükséges együttműködés módszereiben. A fellépések az EU kábítószer-ellenőrzési stratégiájának közösen elfogadott elvein alapulnak.

A felek közötti együttműködés része a technikai és igazgatási segítségnyújtás, amely különösen a következő területekre terjed ki:

A felek megállapodhatnak más területek bevonásáról is.

BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT EGYÜTTMŰKÖDÉS

80. cikk

A bűnözés és más tiltott tevékenységek elleni harc és megelőzés

(1)   A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az olyan, akár szervezett, akár nem szervezett bűnözés és tiltott tevékenységek elleni harc és megelőzés terén, mint:

A fenti területeken való együttműködés a felek közötti konzultációk és koordináció tárgyát képezi.

(2)   Az e területen folytatott műszaki és igazgatási együttműködés a következőkre terjedhet ki:

VIII. CÍM

EGYÜTTMŰKÖDÉSI POLITIKÁK

81. cikk

(1)   A Közösség és Horvátország szoros együttműködést alakít ki, amely a Horvátország fejlődéséhez és növekedési potenciáljához való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés a felek javára a lehető legszélesebb alapon erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat.

(2)   A politikai és egyéb intézkedések célja Horvátország gazdasági és társadalmi fejlődésének elősegítése. E politikák biztosítják, hogy a kezdetektől fogva teljes mértékben magukba foglalják a környezetvédelmi megfontolásokat és kapcsolódjanak a harmonikus társadalmi fejlődés követelményeihez.

(3)   Az együttműködési politikák a regionális együttműködés keretébe illeszkednek. Különös figyelmet kell fordítani azon intézkedésekre, amelyek elősegítik Horvátországnak a környező országokkal, köztük az Európai Unió tagállamaival való együttműködését, ezzel járulva hozzá a régió stabilitásához. A stabilizációs és társulási tanács prioritásokat határozhat meg az alábbiakban meghatározott együttműködési politikák között és azokon belül.

82. cikk

Gazdaságpolitika

(1)   A Közösség és Horvátország azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát, hogy együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében.

(2)   E tekintetben a Közösség és Horvátország együttműködnek:

(3)   Horvátország hatóságainak kérésére a Közösség segítséget nyújthat azzal a céllal, hogy segítse Horvátország erőfeszítéseit politikáinak a gazdasági és monetáris unió politikáihoz való fokozatos közelítése céljából. Az együttműködés magában foglalja a gazdasági és monetáris unió, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere alapelveivel és működésével kapcsolatos nem hivatalos információcserét is.

83. cikk

Statisztikai együttműködés

(1)   A statisztikai együttműködés célja egy olyan hatékony és fenntartható statisztikai rendszer létrehozása, amely alkalmas arra, hogy a horvátországi átalakulási folyamat és a reformok tervezéséhez és nyomon követéséhez kellő időben megbízható, objektív és pontos adatokat szolgáltasson. Ez lehetővé teszi a Horvát Központi Statisztikai Hivatal számára, hogy jobban megfeleljen mind a közigazgatásban, mind pedig a magánvállalkozásoknál található ügyfelei igényeinek. A statisztikai rendszer tiszteletben tartja az Egyesült Nemzetek által előírt alapvető statisztikai elveket és az európai jog statisztikai tárgyú rendelkezéseit, és közelít a közösségi vívmányokhoz.

(2)   E célból a felek különösen a következőkben működhetnek együtt:

(3)   Az e területen való együttműködés kiterjed különösen a módszerekre vonatkozó információcserére, a know-how átadására és a képzésre.

84. cikk

Banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatások

(1)   A felek együttműködnek a horvátországi banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatási ágazatok megfelelő keretének kialakításában és fejlesztésében.

Az együttműködés a következőkre összpontosít:

(2)   A felek az összehangolt közösségi eljárások módszerei alapján együttműködnek a horvátországi számviteli ellenőrzések hatékony rendszereinek kifejlesztése érdekében.

Az együttműködés a következőkre összpontosít:

85. cikk

A beruházásfejlesztés és beruházásvédelem

(1)   A felek közötti együttműködés célja a kedvező környezet megteremtése mind a nemzeti, mind a külföldi magánberuházások számára.

(2)   Az együttműködés legfőbb céljai a következők:

86. cikk

Ipari együttműködés

(1)   Az együttműködés célja a horvátországi ipar és annak különböző ágazatai, valamint a felek gazdasági szereplői közötti ipari együttműködés modernizációjának és szerkezetátalakításának előmozdítása, és különösen a magánszektor megerősítése olyan körülmények között, amelyek biztosítják a környezet védelmét.

(2)   Az ipari együttműködés kezdeményezései a felek által meghatározott prioritásokat követik. Figyelembe veszik az ipari fejlődés regionális szempontjait, adott esetben előnyben részesítve a nemzetek közötti partnerségi kapcsolatokat. E kezdeményezéseknek létre kell hozniuk különösen egy megfelelő keretet a vállalkozások számára, de javítaniuk kell a vállalatirányítási ismereteket, és elő kell mozdítaniuk a piacokat, a piacok átláthatóságát és az üzleti környezetet. Különös figyelmet kell fordítani a hatékony horvátországi exportpromóciós tevékenységek kialakítására.

87. cikk

Kis- és középvállalkozások

A felek célja, hogy fejlesszék és erősítsék a magánszektor kis- és középvállalkozásait (KKV), hogy új vállalkozásokat hozzanak létre a növekedési lehetőségeket nyújtó szektorokban, valamint hogy kiterjesszék az együttműködést a közösségi KKV-k és a horvátországi KKV-k között.

88. cikk

Idegenforgalom

(1)   A felek közötti idegenforgalmi együttműködés célja a know-how átadásán keresztül az idegenforgalmi kereskedelem támogatása és ösztönzése, Horvátország részvétele a fontos európai idegenforgalmi szervezetekben, és a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása.

(2)   Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

89. cikk

Vámok

(1)   A felek együttműködnek valamennyi, a kereskedelem területén elfogadandó rendelkezés tiszteletben tartásának biztosítása és Horvátország vámrendszerének a közösségi vámrendszerhez való közelítése érdekében, hozzájárulva így az e megállapodás által meghatározott liberalizációs intézkedések előtti út megnyitásához.

(2)   Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

(3)   Az e megállapodás által meghatározott más együttműködési formák és különösen a 77., 78. és 80. cikk sérelme nélkül a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtást az 5. jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően kell megvalósítani.

90. cikk

Adózás

A felek együttműködnek az adózás területén, beleértve az adórendszer reformjának folytatását és az adóhatóság szerkezetátalakítását célzó intézkedések segítségével az adók hatékony beszedésének biztosítása, és az adócsalás elleni harc érdekében.

91. cikk

Szociális együttműködés

(1)   A foglalkoztatás területén a felek közötti együttműködés különösen a munkaközvetítő és a pályaválasztási tanácsadó szolgálatok modernizálására, támogató intézkedések kidolgozására és a helyi fejlődés előmozdítására összpontosít az ipar és a munkaerőpiac szerkezetátalakításához való hozzájárulás érdekében. Az együttműködés olyan intézkedésekre is kiterjed, mint vizsgálatok végzése, szakértők kirendelése, valamint információs és képzési tevékenységek szervezése.

(2)   A szociális biztonság területén az együttműködés célja Horvátország szociális biztonsági rendszerének az új gazdasági és társadalmi helyzethez való igazítása, különösen szakértők küldése, valamint információs és képzési tevékenységek szervezése révén.

(3)   A felek közötti együttműködés kiterjed Horvátország jogszabályainak kiigazítására a munkafeltételek, valamint a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség területén.

(4)   A felek javítják együttműködésüket a munkavállalók egészsége és biztonsága érdekében, mintául véve a Közösségben meglévő védelem szintjét.

92. cikk

Mezőgazdaság és agráripari ágazat

E területen az együttműködés célja a horvátországi mezőgazdaságnak és agráripari ágazatnak – a közösségi szabályokkal és előírásokkal összhangban történő –, valamint a vízgazdálkodásnak és a vidékfejlesztésnek a modernizációja és szerkezetátalakítása, az állat- és növényegészségügyi jogszabályoknak a közösségi előírásokhoz való fokozatos közelítése, és az erdőgazdálkodási ágazat fejlesztése.

93. cikk

Halászat

A Közösség és Horvátország feltárja a közös érdekű területek azonosításának lehetőségét a halászati szektoron belül, amelyeknek természetüknél fogva kölcsönös előnyöket kell nyújtaniuk.

94. cikk

Oktatás, képzés

(1)   A felek együttműködnek a horvátországi általános oktatás és a szakképzettség szintjének emelése érdekében.

(2)   A Tempus-program hozzájárul a felek közötti együttműködés erősítéséhez az oktatás és képzés, a demokrácia fejlesztése, a jogállamiság és a gazdasági reform területén.

(3)   Az Európai Képzési Alapítvány szintén hozzájárul a horvátországi képzési struktúrák és tevékenységek fejlesztéséhez.

95. cikk

Kulturális együttműködés

A felek vállalják, hogy előmozdítják a kulturális együttműködést. Ezen együttműködés célja többek között az egyes személyek, közösségek és népek kölcsönös megértésének és értékelésének erősítése.

96. cikk

Tájékoztatás és kommunikáció

A Közösség és Horvátország meghozza a kölcsönös információcsere serkentéséhez szükséges intézkedéseket. Elsődlegességet azon programok élveznek, amelyek a Közösségről alapvető tájékoztatást nyújtanak Horvátországban a nagyközönség, és részletesebb tájékoztatást a szakmai körök számára.

97. cikk

Audiovizuális együttműködés

(1)   A felek együttműködnek az európai audiovizuális ipar előmozdítása érdekében, és ösztönzik a közös gyártást a mozi és a televízió területén.

(2)   Horvátország a vonatkozó közösségi politikákkal összehangolja a határokon átnyúló műsorszolgáltatás tartalmának szabályozására vonatkozó politikáit, különös figyelmet fordítva a műholdon vagy kábelen sugárzott programok esetében a szellemi alkotások jogának megszerzésével kapcsolatos kérdésekre, és jogszabályait harmonizálja a közösségi vívmányokkal.

98. cikk

Az elektronikus hírközlés infrastruktúrája és a kapcsolt szolgáltatások

(1)   A közösségi vívmányokkal való, az e megállapodás hatálybalépésétől Horvátország által megvalósítandó végső összehangolás céljából a felek megerősítik az együttműködést az elektronikus hírközlés infrastruktúrája területén, beleértve a hagyományos telekommunikációs hálózatokat és a megfelelő elektronikus audiovizuális hálózatokat, továbbá a kapcsolt szolgáltatásokat is.

(2)   A fent említett együttműködés a következő kiemelt területekre összpontosít:

99. cikk

Információs társadalom

A felek megerősítik a horvátországi információs társadalom továbbfejlesztését célzó együttműködést. Az általános célok a társadalom egészének felkészítése a digitalizáció korára, a befektetések idevonzása és a hálózatok és szolgáltatások interoperabilitása.

A horvátországi hatóságok a Közösség segítségével gondosan megvizsgálják az Európai Unióban tett valamennyi politikai kötelezettségválallást abból a célból, hogy saját politikáikat összehangolják az uniós politikákkal.

A horvátországi hatóságok tervezetet készítenek az információs társadalommal kapcsolatos közösségi jogszabályok elfogadása érdekében.

100. cikk

Közlekedés

(1)   E megállapodás 58. cikkének és 6. jegyzőkönyvének rendelkezésein túl a felek fejlesztik és erősítik az együttműködést a közlekedés területén annak érdekében, hogy Horvátország számára lehetővé tegyék azt, hogy:

(2)   Az együttműködés a következő kiemelt területekre terjed ki:

101. cikk

Energia

(1)   Az együttműködés tükrözi a piacgazdaság és az Európai Energia Charta szerződésének elveit, és az európai energiapiacokba történő fokozatos integráció felé fejlődik.

(2)   Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

102. cikk

Nukleáris biztonság

(1)   A felek együttműködnek a nukleáris biztonság és a nukleáris biztosítéki intézkedések terültén. Az együttműködés a következő területekre terjedhet ki:

103. cikk

Környezet

(1)   A környezeti fenntarthatóság előmozdítása érdekében a felek fejlesztik és megerősítik a környezet rombolása elleni létfontosságú küzdelemben való együttműködésüket.

(2)   Az együttműködés a következő prioritásokra összpontosíthat:

(3)   A természeti katasztrófák elleni védekezés területén a felek együttműködnek a személyek, az állatok, a javak és a környezet az ember által okozott katasztrófák elleni védelmének biztosítása érdekében. E célból az együttműködés a következő területekre terjedhet ki:

104. cikk

Kutatási és technológiai fejlesztési együttműködés

(1)   A felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttműködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés (KTF) területén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a programjaikhoz való megfelelő hozzáférésre, valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.

(2)   Ez az együttműködés a következőkre terjed ki:

(3)   Az ilyen együttműködést az egyes felek által elfogadott olyan eljárások szerint megtárgyalt és megkötött külön megállapodások alapján kell megvalósítani, amelyek többek között meghatározzák a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokra vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

105. cikk

Regionális és helyi fejlesztés

A felek a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése érdekében megerősítik az együttműködést a regionális fejlesztés területén.

A felek különös figyelmet fordítanak a határokon átnyúló, a transznacionális és a régiók közötti együttműködésre. E célból információcserére és szakértők cseréjére kerülhet sor.

IX. CÍM

PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

106. cikk

Az e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 3., 107. és 109. cikkel összhangban Horvátország támogatások és kölcsönök formájában pénzügyi segítséget kaphat a Közösségtől, beleértve az Európai Beruházási Banktól kapott kölcsönöket is.

107. cikk

A támogatás formájában nyújtott pénzügyi segítségre a Közösség által a Horvátországgal folytatott tárgyalásokat követően meghatározott, többéves indikatív kereten belül a Tanács vonatkozó rendeletében meghatározott intézkedések vonatkoznak.

Az intézményépítés és a beruházások formájában megvalósuló segítségnyújtás általános célkitűzései a stabilizációs és társulási folyamatnak megfelelően hozzájárulnak a horvátországi demokratikus, gazdasági és intézményi reformok végrehajtásához. A pénzügyi segítségnyújtás kiterjedhet a jogszabályok összehangolásának és az e megállapodás együttműködési politikáinak valamennyi területére, beleértve a bel- és igazságügyi együttműködést. Figyelmet kell fordítani a 6. jegyzőkönyvben meghatározott közös érdekű infrastrukturális tervek maradéktalan végrehajtására.

108. cikk

Horvátország kérésére és különleges szükség esetén a Közösség – a nemzetközi pénzügyi intézetekkel együttműködve – kivételesen megvizsgálhatja a bizonyos feltételeknek alávetett makroszintű pénzügyi támogatás lehetőségét, és figyelembe véve valamennyi rendelkezésre álló pénzügyi forrás lehetőségét.

109. cikk

A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználásának biztosítása érdekében a felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, a más országoktól és a nemzetközi pénzügyi intézményektől származó hozzájárulásokkal.

E célból minden segítségnyújtási forrásról szóló információt rendszeresen ki kell cserélni a felek között.

X. CÍM

INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

110. cikk

Létrejön egy stabilizációs és társulási tanács, amely ellenőrzi e megállapodás alkalmazását és végrehajtását. A stabilizációs és társulási tanács megfelelő szinten rendszeresen, illetve ha a körülmények úgy kívánják, ülésezik. A stabilizációs és társulási tanács a megállapodás keretében felmerülő valamennyi nagyobb jelentőségű ügyet, valamint a kölcsönös érdeklődés tárgyát képező egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdéseket megvizsgálja.

111. cikk

(1)   A stabilizációs és társulási tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsa tagjaiból és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból, másrészről Horvátország kormányának tagjaiból áll.

(2)   A stabilizációs és társulási tanács megállapítja saját eljárási szabályzatát.

(3)   A stabilizációs és társulási tanács tagjai a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatával összhangban képviseltethetik magukat.

(4)   A stabilizációs és társulási tanács elnökségét az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően felváltva az Európai Közösség egy képviselője, illetőleg Horvátország kormányának egy képviselője látja el.

(5)   A hatáskörébe tartozó kérdésekben az Európai Beruházási Bank megfigyelőként részt vesz a stabilizációs és társulási tanács munkájában.

112. cikk

Az e megállapodásban meghatározott célkitűzések elérése érdekében és az abban meghatározott esetekben a stabilizációs és társulási tanács e megállapodás keretei között döntéshozatali hatáskörrel rendelkezik. A meghozott határozatok a felekre nézve kötelezőek, akiknek meg kell hozni a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket. A stabilizációs és társulási tanács megfelelő ajánlásokat is tehet. Ajánlásait a két fél közötti megállapodás útján dolgozza ki.

113. cikk

Az e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát bármelyik fél a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztheti. A stabilizációs és társulási tanács a vitát kötelező erejű határozattal rendezheti.

114. cikk

(1)   A stabilizációs és társulási tanácsot feladatai ellátása során egy, egyrészről az Európai Unió Tanácsának és az Európai Közösségek Bizottságának képviselőiből, másrészről Horvátország képviselőiből álló stabilizációs és társulási bizottság segíti.

(2)   A stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatában meghatározza a stabilizációs és társulási bizottság feladatait, amelyek magukban foglalják a stabilizációs és társulási tanács üléseinek előkészítését, továbbá meghatározza a bizottság működésének módját.

(3)   A stabilizációs és társulási tanács bármely hatáskörét átruházhatja a stabilizációs és társulási bizottságra. Ebben az esetben a stabilizációs és társulási bizottság a 112. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően hozza meg határozatait.

115. cikk

A stabilizációs és társulási bizottság albizottságokat hozhat létre.

116. cikk

Létrejön egy stabilizációs és társulási parlamenti bizottság. E bizottság a horvátországi parlament tagjai és az Európai Parlament tagjai közötti összejövetelek és párbeszédek fóruma. E bizottság az általa meghatározott időközönként ülésezik.

A stabilizációs és társulási parlamenti bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről Horvátország parlamentjének tagjaiból áll.

A stabilizációs és társulási parlamenti bizottság meghatározza az eljárási szabályzatát.

A stabilizációs és társulási parlamenti bizottság elnökségét az eljárási szabályzatban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően az Európai Parlament és Horvátország parlamentje látja el.

117. cikk

E megállapodás alkalmazása tekintetében mindkét fél elkötelezi magát annak biztosítására, hogy a másik fél természetes és jogi személyei személyi és tulajdonjogaik védelmében saját állampolgáraihoz képest megkülönböztetéstől mentesen fordulhassanak a felek illetékes bíróságaihoz és közigazgatási szerveihez.

118. cikk

E megállapodás rendelkezései nem akadályozzák meg a feleket abban, hogy olyan intézkedéseket hozzanak:

119. cikk

(1)   Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.

120. cikk

(1)   A felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések teljesüljenek.

(2)   Amennyiben az egyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, a stabilizációs és társulási tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges annak érdekében, hogy a felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

(3)   Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a stabilizációs és társulási tanácsot, ahol azokról, ha a másik fél ezt kéri, a stabilizációs és társulási tanácsban konzultációkat folytatnak.

121. cikk

A felek megállapodnak abban, hogy valamely fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a felek közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket.

E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 31., 38., 39. és 43. cikket.

122. cikk

Mindaddig, amíg e megállapodás értelmében a személyeknek és gazdasági szereplőknek nem biztosítanak egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti azon jogaikat, melyeket számukra a meglévő, egyrészről egy vagy több tagállamot, másrészről Horvátországot kötelező megállapodásokon keresztül biztosítottak.

123. cikk

Az 1., 2., 3., 4., 5. és 6. jegyzőkönyv és az I–VIII. mellékletek e megállapodás szerves részét képezik.

124. cikk

Ez a megállapodást határozatlan időre jön létre.

Bármelyik fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik félhez intézett értesítés útján. A megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével megszűnik.

125. cikk

E megállapodás alkalmazásában a »felek« kifejezés a vonatkozó hatásköreikkel összhangban egyrészről a Közösséget vagy annak tagállamait, vagy a Közösséget és annak tagállamait, másrészről Horvátországot jelenti.

126. cikk

E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az e szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Horvátország területén.

127. cikk

E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.

128. cikk

E megállapodás két-két példányban készült a felek minden egyes hivatalos nyelvén, és e szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

129. cikk

E megállapodást a felek saját eljárásaikkal összhangban hagyják jóvá.

E megállapodás attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást arról, hogy az (1) bekezdésben említett eljárásokat végrehajtották.

130. cikk

Ideiglenes megállapodás

Amennyiben e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás bizonyos részeinek rendelkezéseit – különösen az áruk szabad mozgására, valamint a közlekedésre vonatkozó rendelkezéseket – a Közösség és Horvátország között létrejött ideiglenes megállapodás útján hatályba lépteti, a felek megállapodnak, hogy az e megállapodás IV. címének 70. és 71. cikke rendelkezéseinek, az 1–5. jegyzőkönyvnek, valamint a 6. jegyzőkönyv vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásában az »e megállapodás hatálybalépésének időpontja« a fent említett rendelkezésekben foglalt kötelezettségek tekintetében a vonatkozó ideiglenes megállapodás hatálybalépésének az időpontja.

MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

I. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY KÖZÖSSÉGI IPARI TERMÉKEKRE

[a 18. cikk (2) bekezdésében említettek szerint]

A vámtételek a következőképpen csökkennek:

II. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY KÖZÖSSÉGI IPARI TERMÉKEKRE

[a 18. cikk (3) bekezdésében említettek szerint]

A vámtételek a következőképpen csökkennek:

III. MELLÉKLET

A »BABY BEEF« TERMÉKEK MEGHATÁROZÁSA

[a 27. cikk (2) bekezdésében említettek szerint]

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok ellenére, a termékek megnevezését csak jelzésértékűnek kell tekinteni, a mellékletben előirányzott kedvezmények a KN-kódszámok alá eső termékekre érvényesek. Ahol a KN-kód ex jelöléssel van feltüntetve, a kedvezményrendszer a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttes alkalmazásával kerül meghatározásra.

IVa. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(korlátlan mennyiségekre vonatkozó vámmentesség a megállapodás hatálybalépésének napjától)

[a 27. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említettek szerint]

IVb. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(a megadott kontingensen belül vámmentesség a megállapodás hatálybalépésének napjától)

[a 27. cikk (3) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említettek szerint]

IVc. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(korlátlan mennyiségekre vonatkozó vámmentesség a megállapodás hatálybalépésétől számított egy év eltelte után)

[a 27. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említettek szerint]

IVd. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(a vámkontingensen belüli LNK vámtételek fokozatos megszüntetése)

[a 27. cikk (3) bekezdése c) pontjának i. alpontjában említettek szerint]

Az ebben a mellékletben felsorolt áruk vámjait a következő ütemezéssel összhangban csökkentik és szüntetik meg:

IVe. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(korlátlan mennyiségekre vonatkozó LNK vámtételek fokozatos csökkentése)

[a 27. cikk (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említettek szerint]

Az ebben a mellékletben felsorolt áruk vámját a következő ütemezéssel összhangban csökkentik:

IVf. MELLÉKLET

HORVÁTORSZÁGI VÁMENGEDMÉNY MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEKRE

(a kontingensen belül az LNK vámtételek fokozatos csökkentése)

[a 27. cikk (3) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említettek szerint]

Az e mellékletben felsorolt áruk vámjait a következő ütemezéssel összhangban csökkentik:

Va. MELLÉKLET

A 28. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK

A Horvátországból származó következő termékeknek az Európai Közösségbe történő behozatalára az alábbi engedmények vonatkoznak.

A kontingensmennyiség fölött a teljes LNK vámtétel alkalmazandó.

A HR 1604 vámtarifaszáma alá tartozó minden termék vámja, az elkészített vagy konzervált szardínia és ajóka kivételével a következő szintekre csökken az alábbi ütemezésnek megfelelően:

Vb. MELLÉKLET

A 28. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK

AZ Európai Közösségből származó következő termékeknek a Horvátországba történő behozatalára az alábbi engedmények vonatkoznak:

A kontingens mennyiség fölött a teljes LNK vámtétel alkalmazandó.

A HR 1604 vámtarifaszáma alá tartozó minden termék vámja, az elkészített vagy konzervált szardínia és ajóka kivételével a következő szintekre csökken az alábbi ütemezésnek megfelelően:

VI. MELLÉKLET

LETELEPEDÉS: PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK

(az 50. cikkben említettek szerint)

1.   Pénzügyi szolgáltatások: fogalommeghatározások

A »pénzügyi szolgáltatás«: bármely pénzügyi természetű szolgáltatás, amelyet az egyik fél pénzügyi szolgáltatója kínál.

Ez a következő tevékenységeket foglalja magában:

Nem tartoznak a pénzügyi szolgáltatások körébe a következő tevékenységek:

VII. MELLÉKLET

INGATLANTULAJDON-SZERZÉS EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMPOLGÁROK RÉSZÉRŐL

A 60. cikk (2) bekezdésében említett kivételek listája

Kivételt képező ágazat

VIII. MELLÉKLET

SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDONJOGOK

(a 71. cikkben említettek szerint)

JEGYZŐKÖNYVEK JEGYZÉKE

1. JEGYZŐKÖNYV

a textil- és ruházati termékekről

1. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Közösség Kombinált Nómenklatúrájának XI. áruosztályában (50–63 árucsoportjaiban) felsorolt textil- és ruházati termékekre (a továbbiakban: »textiltermékek«) kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A Kombinált Nómenklatúra XI. áruosztályába (50–63 árucsoportjaiba) tartozó és a megállapodás 4. jegyzőkönyvében meghatározottak szerint Horvátországból származó textiltermékek vámmentesen lépnek be a Közösségbe e megállapodás hatálybalépésének napjától.

(2)   A Kombinált Nómenklatúra XI. áruosztályába (50–63 árucsoportjaiba) tartozó és a megállapodás 4. jegyzőkönyvében meghatározottak szerint a Közösségből származó textiltermékeknek Horvátországba történő közvetlen behozatalára alkalmazandó vámokat megszüntetik a megállapodás hatálybalépésének napján az e jegyzőkönyv I. és II. mellékletében felsorolt termékek kivételével, melyekre vonatkozóan a vámtételek fokozatosan csökkennek az itt előírtaknak megfelelően.

(3)   Erre a jegyzőkönyvre is figyelemmel, a megállapodás rendelkezéseit és különösen a megállapodás 19. és 20. cikkét kell alkalmazni a textiltermékek felek közötti kereskedelmére.

3. cikk

A Horvátországból származó textiltermékeknek a Közösségbe történő exportjára és a Közösségből származó textiltermékeknek Horvátországba történő exportjára vonatkozó kettős ellenőrzési rendszerekről és más, ezzel kapcsolatos kérdésekről az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti, 2000. november 8-án aláírt és 2001. január 1-jétől alkalmazott, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás rendelkezik.

4. cikk

Ennek a megállapodásnak a hatálybalépésétől semmilyen új mennyiségi korlátozást vagy azonos hatású intézkedést nem vezetnek be a fenti megállapodás és annak jegyzőkönyvei alapján meghatározottak kivételével.

I. MELLÉKLET

A vámtételek a következőképpen csökkennek:

II. MELLÉKLET

A vámtételek a következőképpen csökkennek:

2. JEGYZŐKÖNYV

az acéltermékekről

1. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Közös Vámtarifa 72. árucsoportjában felsorolt termékekre kell alkalmazni. A fenti árucsoport alá tartozó más olyan kész acéltermékekre is alkalmazni kell, amelyek a jövőben Horvátországból származhatnak.

2. cikk

A megállapodás hatálybalépésekor megszüntetik a Horvátországból származó acéltermékekre a Közösségben alkalmazható behozatali vámokat.

3. cikk

(1)   A megállapodás hatálybalépésekor megszüntetik a Közösségből származó, az I. mellékletben felsorolt termékektől eltérő acéltermékek behozatalára Horvátországban alkalmazható vámokat.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt acéltermékek behozatalára Horvátországban alkalmazható vámokat fokozatosan szüntetik meg a következő menetrenddel összhangban:

4. cikk

(1)   A megállapodás hatálybalépésének napján megszüntetik a Horvátországból származó acéltermékeknek a Közösségbe történő behozatalára megállapított mennyiségi korlátozásokat, valamint az azzal azonos hatású intézkedéseket.

(2)   A megállapodás hatálybalépésének napján megszüntetik a Közösségből származó acéltermékeknek a Horvátországba történő behozatalára megállapított mennyiségi korlátozásokat, valamint az azzal azonos hatású intézkedéseket.

5. cikk

(1)   Tekintetbe véve a megállapodás 70. cikkében előírt követelményeket, a felek elismerik a szükségességét és sürgősségét annak, hogy mindkét fél azonnal intézkedik acélágazata minden szerkezeti gyengeségének megszüntetésére ipara globális versenyképességének biztosítása érdekében. Horvátország ennek érdekében két éven belül létrehozza acéliparára vonatkozóan a szükséges szerkezetátalakítási programot az ágazat életképességének elérésére szokásos piaci körülmények között. Kérésre a Közösség Horvátország számára megfelelő technikai tanácsadást biztosít ennek a célnak az eléréséhez.

(2)   Hivatkozva a megállapodás 70. cikke által előírt követelményekre, az ezzel a cikkel ellentétes minden gyakorlatot a Közösség állami támogatásra vonatkozó előírásai – beleértve a másodlagos jogalkotást és az ESZAK-Szerződés lejárata után az acélágazatban alkalmazandó, az állami támogatás ellenőrzésére vonatkozó minden különleges szabályozást is – alkalmazásából származó különleges kritériumok alapján kell elbírálni.

(3)   Acéltermékek tekintetében a megállapodás 70. cikke (1) bekezdésének iii. pontja rendelkezéseinek alkalmazásában a Közösség elismeri, hogy a megállapodás hatálybalépése után öt éven át Horvátország kivételesen állami támogatást adhat szerkezetátalakítási célokra, feltéve hogy:

(4)   Mindkét fél teljes mértékű átláthatóságot biztosít a szükséges szerkezetátalakítási program végrehajtása tekintetében a másik féllel történő teljes és folyamatos kölcsönös tájékoztatással, beleértve a szerkezetátalakítási tervekkel kapcsolatos részleteket, valamint az e cikk (2) és (3) bekezdése alapján nyújtott valamennyi állami támogatás összegét, intenzitását és célját is.

(5)   A stabilizációs és társulási tanács figyelemmel kíséri a fenti (1)–(4) bekezdésben megállapított követelmények végrehajtását.

(6)   Ha valamelyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél egy konkrét gyakorlata összeegyeztethetetlen ennek a cikknek az előírásaival, és ha ez a gyakorlat sérti az első fél érdekeit, vagy jelentős hátrányt okoz belföldi iparának, vagy ezzel fenyeget, ez a fél megfelelő intézkedéseket hozhat a 7. cikkben említett kapcsolattartó csoporton belül folytatott konzultációt követően, vagy az ilyen konzultáció indítványozását követő 30 munkanap után.

6. cikk

A megállapodás 19., 20. és 21. cikkének rendelkezéseit az acéltermékek felek közötti kereskedelmére kell alkalmazni.

7. cikk

A felek megállapodnak egy kapcsolattartó csoport létrehozásáról e jegyzőkönyv megfelelő végrehajtásának követésére és felülvizsgálatára a megállapodás 115. cikkével összhangban.

I. MELLÉKLET

3. JEGYZŐKÖNYV

a feldolgozott mezőgazdasági termékeknek a Közösség és Horvátország közötti kereskedelméről

1. cikk

(1)   A Közösség és Horvátország az I., illetve a II. mellékletben felsorolt vámokat alkalmazza a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, az abban említett feltételekkel összhangban, függetlenül attól, hogy korlátozza-e azokat kontingens, vagy sem.

(2)   A stabilizációs és társulási tanács határoz:

(3)   A stabilizációs és társulási tanács helyettesítheti az e jegyzőkönyv által megállapított vámokat a feldolgozott mezőgazdasági termékek előállításában ténylegesen használt mezőgazdasági termékek közösségi és horvátországi piaci árai alapján megállapított vámokkal a jegyzőkönyvre is figyelemmel.

2. cikk

A stabilizációs és társulási tanács határozatával csökkenthetők az 1. cikk alapján alkalmazott vámok:

3. cikk

A Közösség és Horvátország tájékoztatja egymást az e jegyzőkönyv alá tartozó termékekre vonatkozóan elfogadott közigazgatási intézkedésekről. Ezeknek az intézkedéseknek egyenlő elbánást kell biztosítaniuk minden érintett fél tekintetében és a lehető legegyszerűbbnek és legrugalmasabbnak kell lenniük.

I. MELLÉKLET

Horvátországból származó áruk Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó vámok

Azt alábbi jegyzékben felsorolt, Horvátországból származó feldolgozott mezőgazdasági termékeknek a Közösségbe történő behozatalára nulla vámot számítanak fel.

II. MELLÉKLET

1. jegyzék:   a Közösségből származó termékek, melyekre vonatkozóan Horvátország megszünteti a vámokat

(azonnal vagy fokozatosan)

2. jegyzék:   a Közösségből származó termékek Horvátországba történő behozatalára alkalmazandó kontingensek és vámok

Megjegyzés: Az ebben a táblázatban felsorolt termékekre az ott megállapított vámkontingenseken belül érvényes a nulla vámtarifa. Ezeknek a kontingenseknek a mennyisége a 2003., 2004., 2005. és 2006. évben évente növekszik a 2002. évre vonatkozó mennyiség 10 %-ával. Az ezeket meghaladó mennyiségekre alkalmazandó vám a 2002., 2003., 2004., 2005. és 2006. év során az LNK vámtétel 90 %-ára, 80 %-ára, 70 %-ára, 60 %-ára, illetve 50 %-ára csökken.

3. Jegyzék:   a Közösségből származó termékek Horvátországba történő behozatalára alkalmazandó kontingensek és vámok

Megjegyzés: Az ebben a táblázatban felsorolt termékekre az alábbiakban ismertetett vámengedmények vonatkoznak. A kontingensek mennyisége a 2003., 2004., 2005. és 2006. évben évente növekszik a 2002. évre vonatkozó mennyiség 10 %-ával. Az ezeket meghaladó mennyiségekre alkalmazandó vám a 2002., 2003., 2004., 2005. és 2006. év során az LNK vámtétel 90 %-ára, 80 %-ára, 65 %-ára, 55 %-ára, illetve 40 %-ára csökken.

4. JEGYZŐKÖNYV

a »származó termékek« fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

TARTALOMJEGYZÉK

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában:

II. CÍM

A »SZÁRMAZÓ TERMÉKEK« FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

Általános követelmények

(1)   A megállapodás végrehajtása alkalmazásában a következő termékek tekintendők a Közösségből származó termékeknek:

(2)   A megállapodás végrehajtása alkalmazásában a következő termékek tekintendők Horvátországból származó termékeknek:

3. cikk

Kétoldalú kumuláció a Közösségben

Horvátországból származó anyagokat a Közösségből származó anyagoknak kell tekinteni, amikor azokat ott előállított termékekbe építették be. Nincs szükség arra, hogy az ilyen anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül, feltéve hogy keresztül mentek az e jegyzőkönyv 7. cikke (1) bekezdésében említettnél nagyobb mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson.

4. cikk

Kétoldalú kumuláció Horvátországban

A Közösségből származó anyagokat Horvátországból származó anyagoknak kell tekinteni, amikor azokat ott előállított termékekbe építették be. Nincs szükség arra, hogy az ilyen anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül, feltéve hogy keresztül mentek az e jegyzőkönyv 7. cikke (1) bekezdésében említettnél nagyobb mértékű megmunkáláson vagy feldolgozáson.

5. cikk

Teljes egészében előállított termékek

(1)   A Közösségben vagy Horvátországban teljes egészében előállítottnak kell tekinteni az alábbiakat:

(2)   Az (1) bekezdés f) és g) pontjában használt »hajóik« és »feldolgozóhajóik« kifejezés csak olyan hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik,

6. cikk

Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

(1)   A 2. cikk alkalmazásában nem teljes egészében előállított termékeket kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak kell tekinteni, ha teljesülnek a II. mellékletben foglalt jegyzékben megállapított feltételek.

A fent említett feltételek jelzik az ennek a megállapodásnak a hatálya alá tartozó valamennyi termék esetében azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyeket a gyártás során használt, nem származó anyagokon végre kell hajtani, és csak az ilyen anyagokkal kapcsolatban érvényesek. Ennek megfelelően ebből az következik, hogy ha valamely terméket, amely már elnyerte a származó helyzetet a jegyzékben megállapított feltételek kielégítésével, egy másik termék gyártásában használnak fel, az arra a termékre alkalmazandó feltételek, amelyekbe ez beépítésre került, nem érvényesek erre a termékre, és nem szabad figyelembe venni azokat a nem származó anyagokat, amelyeket a megmunkálása során felhasználhattak.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően azok a nem származó anyagok, amelyeket a jegyzékben megállapított feltételeknek megfelelően nem szabad használni valamely termék gyártásában, mégis használhatók, feltéve hogy:

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer 50–63 árucsoportjába tartozó termékekre.

(3)   Az (1) és (2) bekezdést a 7. cikkben meghatározott kivétel mellett kell alkalmazni.

7. cikk

Elégtelen megmunkálási vagy feldolgozási műveletek

(1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül a következő műveleteket kell a származó termék helyzet elnyeréséhez elégtelen megmunkálási vagy feldolgozási műveletnek tekinteni, függetlenül attól, hogy teljesültek-e a 6. cikk követelményei:

(2)   A Közösségben vagy Horvátországban valamely adott terméken végrehajtott minden műveletet együttesen kell figyelembe venni annak meghatározásakor, hogy az (1) bekezdés értelmében elégtelennek kell-e tekinteni azokat a megmunkálási vagy feldolgozási műveleteket, amelyeken a termék keresztülment.

8. cikk

Minősítés egysége

(1)   E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítés egysége az a termék lesz, amit a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája segítségével az osztályozás meghatározásakor alapegységnek tekintenek.

Ennek megfelelően ebből az következik, hogy:

(2)   Ahol a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya értelmében a csomagolás osztályozás szempontjából a termékhez tartozik, ezt figyelembe kell venni a származás meghatározásakor.

9. cikk

Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

Azokat a berendezéssel, a géppel, a készülékkel vagy a járművel együtt szállított tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a berendezés szokásos tartozékai és az áraikban is benne foglaltaknak, vagy nem szerepelnek külön számlán, a szóban forgó berendezéshez, géphez, készülékhez vagy járműhöz tartozónak kell tekinteni.

10. cikk

Készletek

A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerinti készleteket származónak kell tekinteni, ha a tartalmát alkotó valamennyi termék származó termék. Ha azonban egy készlet származó és nem származó termékekből tevődik össze, a készletet teljes egészében származónak kell tekinteni, feltéve hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

11. cikk

Semleges elemek

Annak megállapítására, hogy származó-e valamely termék, nem kell meghatározni a következők származását, amelyek felhasználásra kerülhettek a termék előállításában:

III. CÍM

TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

12. cikk

Területhez tartozás elve

(1)   A II. címben a származó helyzet elnyerésével kapcsolatban megállapított feltételeket megszakítás nélkül kell teljesíteni a Közösségben vagy Horvátországban.

(2)   Ha a Közösségből vagy Horvátországból egy másik országba exportált származó termékeket visszaszállítanak, azokat nem származónak kell tekinteni, kivéve ha a vámhatóságok számára kielégítően bizonyítható, hogy:

(3)   A II. címben megállapított feltételekkel összhangban a származó helyzet elnyerésére nincs hatással a Közösségből vagy Horvátországból exportált és ezt követően oda újrabehozott anyagokon a Közösségen vagy Horvátországon kívül végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve hogy:

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben megállapított származó helyzet elnyerésének feltételei nem alkalmazandók a Közösségen vagy Horvátországon kívül végrehajtott megmunkálásra vagy feldolgozásra. Azonban ott, ahol a II. mellékletben foglalt jegyzékben a beépített valamennyi nem származó anyaghoz egy maximális értéket megállapító szabályt alkalmaznak a végtermék származó helyzetének meghatározásához, az érintett fél területén beépített nem származó anyagok összértéke, az e cikk rendelkezéseinek alkalmazásával a Közösségen vagy Horvátországon kívül elért teljes hozzáadott értéket is figyelembe véve, nem haladhatja meg a megállapított százalékot.

(5)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásában a »teljes hozzáadott érték« úgy tekintendő, hogy a Közösségen vagy Horvátországon kívül felmerülő valamennyi költséget jelenti, az ott beépített anyagok értékét is beleértve.

(6)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók azokra a termékekre, amelyek nem elégítik ki a II. mellékletben foglalt jegyzékben megállapított feltételeket, és amelyek csak a 6. cikk (2) bekezdésében megállapított általános értékek alkalmazásakor tekinthetők kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékeknek.

(7)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a Harmonizált Rendszer 50–63 árucsoportjába tartozó termékekre.

(8)   Az e cikk rendelkezései alá tartozó és a Közösségen vagy Horvátországon kívül végrehajtott mindenfajta megmunkálást vagy feldolgozást a passzív feldolgozás szabályai vagy hasonló rendszerek alapján kell végrehajtani.

13. cikk

Közvetlen szállítás

(1)   A megállapodás szerint biztosított kedvezményes elbánás csak a Közösség és Horvátország között közvetlenül szállított, ennek a jegyzőkönyvnek a követelményeit kielégítő termékekre vonatkozik. Egyetlen egységes szállítmányt képező termékek azonban szállíthatók más területeken keresztül, szükség esetén az ilyen területeken átrakodással vagy ideiglenes raktározással, feltéve hogy a tranzit vagy a raktározás országa vámhatóságainak felügyelete alatt maradnak, és nem mennek keresztül más műveleteken, mint kirakás, ismételt berakás vagy jó állapotban való megőrzésüket célzó bármilyen más művelet.

A származó termékek szállíthatók csővezetéken a Közösség vagy Horvátország területén kívüli területen keresztül.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított feltételeknek való megfelelés az importáló ország vámhatóságaihoz benyújtott alábbi okmányokkal bizonyítható:

14. cikk

Kiállítások

(1)   Azok a származó termékek, amelyeket a Közösségtől vagy Horvátországtól eltérő országban tartott kiállításra küldenek el, azzal a feltétellel élvezhetik behozatalkor az e megállapodás rendelkezései által biztosított előnyöket, ha a vámhatóságok számára kielégítően igazolják, hogy:

(2)   A származás igazolását az V. cím rendelkezéseivel összhangban kell kibocsátani vagy kiállítani, és a szokásos módon kell benyújtani az importáló ország vámhatóságainak. Az igazoláson fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Ha szükséges, további okmányszerű igazolásokat lehet követelni kiállításuk feltételeiről.

(3)   Az (1) bekezdést kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműipari kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános bemutatásra vagy bemutatóra, melyet nem magáncélból szerveztek üzletekben vagy üzleti helyiségekben külföldi termékek eladása céljából, és melynek során a termékek vámellenőrzés alatt maradnak.

IV. CÍM

VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG

15. cikk

Vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma

(1)   A Közösségben vagy Horvátországban semmilyen fajta vámvisszatérítés vagy vámmentesség nem alkalmazható a Közösségből vagy Horvátországból származó termékek gyártásában használt nem származó anyagokra vonatkozóan, melyekhez az V. cím rendelkezéseivel összhangban bocsátottak ki vagy állítottak ki származásigazolást.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt tilalom a Közösség vagy Horvátország területén a gyártásban használt anyagokra alkalmazandó vám vagy azonos hatású teher részbeni vagy teljes visszatérítéséről, elengedéséről vagy meg nem fizetéséről szóló valamennyi rendelkezésre vonatkozik, ahol ilyen visszatérítést, elengedést vagy meg nem fizetést alkalmaznak, kifejezetten vagy hatásában, amikor az említett anyagokból előállított terméket exportálják, és nem akkor, amikor belföldi forgalomba helyezik.

(3)   A származásigazolással rendelkező termékek exportőre felkészül arra, hogy a vámhatóságok kérésére bármikor benyújtson minden megfelelő okmányt, mely bizonyítja, hogy semmilyen vámvisszatérítést nem kapott az érintett termékek gyártásában használt nem származó anyagok tekintetében, és hogy ténylegesen megfizette az ilyen anyagokra alkalmazott valamennyi vámot vagy azonos hatású terhet.

(4)   Az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a 8. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolás, a 9. cikk szerinti tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok, valamint a 10. cikk szerinti készletek tekintetében is, amikor ezek a tételek nem származóak.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés rendelkezéseit csak olyan fajta anyagok tekintetében kell alkalmazni, amelyekre ez a megállapodás vonatkozik. Ezenkívül nem zárják ki eleve mezőgazdasági termékek e megállapodás rendelkezéseivel összhangban végrehajtott exportjára alkalmazandó export-visszatérítési rendszer alkalmazását.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérően Horvátország alkalmazhat vám- vagy azzal azonos hatású teher-visszatérítést vagy -mentességet származó termékek előállításában használt anyagok tekintetében a következő rendelkezésekre is figyelemmel:

(7)   E cikk rendelkezéseit 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A (6) bekezdés rendelkezéseit 2005. december 31-ig kell alkalmazni, és közös megállapodással felülvizsgálhatók.

V. CÍM

A SZÁRMAZÁS IGAZOLÁSA

16. cikk

Általános követelmények

(1)   A Közösségből származó termékek Horvátországba importálásakor és a Horvátországból származó termékek Közösségbe importálásakor az alábbiak valamelyikének benyújtásakor élvezik az ebből a megállapodásból származó előnyöket:

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően azok a termékek, amelyek ennek a jegyzőkönyvnek az értelmében származó termékek, a 26. cikkben meghatározott esetekben a fent említett okmányok benyújtása nélkül élvezik az ebből a megállapodásból származó előnyöket.

17. cikk

Eljárás az EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátására

(1)   Az EUR.1 szállítási bizonyítványt az exportáló ország vámhatóságai bocsátják ki az exportőr vagy az exportőr felelősségére annak meghatalmazott képviselője által benyújtott írásos kérelemre.

(2)   Ehhez az exportőr vagy annak meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 szállítási bizonyítványt, mind a kéreleműrlapot, melyeknek mintáit a III. melléklet tartalmazza. Ezeket az űrlapokat azoknak a nyelveknek az egyikén töltik ki, amelyeken ez a megállapodás készült, az exportáló ország hazai jogának rendelkezéseivel összhangban. Ha kézzel töltik ki, ezt tintával és nyomtatott nagybetűkkel kell tenni. A termékek megnevezését az erre a célra fenntartott rovatba kell beírni, anélkül, hogy üres sorok maradnának. Ahol a rovat nincs teljesen kitöltve, egy vízszintes vonalat kell húzni a megnevezés utolsó sora alatt az üres helyet keresztben áthúzva.

(3)   Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátását kérő exportőr felkészül arra, hogy annak az exportáló országnak a vámhatóságai kérésére, ahol az EUR.1 szállítási bizonyítványt kibocsátják, bármikor benyújtson minden olyan megfelelő okmányt, amely bizonyítja az érintett termékek származó helyzetét, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek kielégítését.

(4)   Az EUR.1 szállítási bizonyítványt az Európai Közösség valamely tagállamának vagy Horvátországnak a vámhatóságai bocsátják ki, ha az érintett termékek a Közösségből vagy Horvátországból származó termékeknek tekinthetők, és kielégítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

(5)   A kibocsátó vámhatóságok minden szükséges lépést megtesznek, amely az áruk származó helyzetének és e jegyzőkönyv egyéb követelményei kielégítésének ellenőrzéséhez szükséges. Ennek érdekében jogukban áll bekérni bármilyen bizonyítékot, és megvizsgálni az exportőr számláit vagy bármilyen más, általuk megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. A kibocsátó vámhatóságok felelőssége annak biztosítása, hogy a (2) bekezdésben említett űrlapokat helyesen töltsék ki. Különösen ellenőrizniük kell a termékek megnevezésére szolgáló rész oly módon való kitöltését, hogy az kizárja a csalárd kiegészítés minden lehetőségét.

(6)   Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátásának kelte a bizonyítvány 11. rovatában kerül feltüntetésre.

(7)   A vámhatóságok azonnal kibocsátják, és az exportőr rendelkezésére bocsátják az EUR.1 szállítási bizonyítványt, amint a tényleges kivitel megtörtént, vagy azt biztosították.

18. cikk

Visszamenőlegesen kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítvány

(1)   A 17. cikk (7) bekezdésétől eltérően valamely EUR.1 szállítási bizonyítvány kivételesen kibocsátható azoknak a termékeknek a kivitele után, amelyekre vonatkozik, ha:

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtásához az exportőrnek jeleznie kell a kérelmében olyan termékek kivitelének helyét és napját, amelyekre az EUR.1 szállítási bizonyítvány vonatkozik, és meg kell adnia kérelmének okait.

(3)   A vámhatóságok az EUR.1 szállítási bizonyítványt visszamenőleges hatállyal csak annak ellenőrzése után bocsáthatják ki, hogy az exportőr által a kérelemben megadott adatok megegyeznek a megfelelő nyilvántartásban szereplőkkel.

(4)   A visszamenőleges hatállyal kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokat az alábbi kifejezések egyikével kell jóváhagyni:

»NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT«, »DÉLIVRÉ A POSTERIORI«, »RILASCIATO A POSTERIORI«, »AFGEGEVEN A POSTERIORI«, »ISSUED RETROSPECTIVELY«, »UDSTEDT EFTERFØLGENDE«, »EKΔOΘEN EK TΩN ZΣTEPΩN«, »EXPEDIDO A POSTERIORI«, »EMITIDO A POSTERIORI«, »ANNETTU JÄLKIKÄTEEN«, »UTFÄRDAT I EFTERHAND«, »NAKNADNO IZDANO«.

(5)   A (4) bekezdésben említett jóváhagyás az EUR.1 szállítási bizonyítvány »Megjegyzések« rovatába kerül bejegyzésre.

19. cikk

Az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodpéldányának kibocsátása

(1)   Az EUR.1 szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr az azt kibocsátó vámhatóságokhoz fordulhat a birtokukban lévő kiviteli okmányok alapján kiállított másodpéldány beszerzésére.

(2)   Az így kibocsátott másodlatot az alábbi szavak egyikével kell jóváhagyni:

»DUPLIKAT«, »DUPLICATA«, »DUPLICATO«, »DUPLICAAT«, »DUPLICATE«, »ANTIΓPAΦO«, »DUPLICADO«, »SEGUNDA VIA«, »KAKSOISKAPPALE«.

(3)   A (2) bekezdésben említett jóváhagyás az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodpéldányának »Megjegyzések« rovatába kerül bejegyzésre.

(4)   A másodpéldány, amelyen szerepelnie kell az eredeti EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátása napjának, attól a naptól kezdve érvényes.

20. cikk

EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátása előzőleg kibocsátott vagy kiállított származásigazolás alapján

Amikor származó terméket a Közösségben vagy Horvátországban valamely vámhivatal ellenőrzése alá helyeznek, lehetőséget kell biztosítani az eredeti származásigazolás helyettesítésére egy vagy több EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal annak érdekében, hogy ezek közül a termékek közül néhányat vagy mindegyiket a Közösségen vagy Horvátországon belül máshova küldjék. A helyettesítő EUR.1 szállítási bizonyítványt (bizonyítványokat) az a vámhivatal bocsátja ki, amelynek az ellenőrzése alá helyezték a termékeket.

21. cikk

A számlanyilatkozat kiállításának feltételei

(1)   A 16. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett számlanyilatkozatot kiállíthatja:

(2)   Számlanyilatkozat akkor állítható ki, ha az érintett termékek a Közösségből vagy Horvátországból származó termékeknek tekinthetők, és kielégítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

(3)   A számlanyilatkozatot kiállító exportőr felkészül arra, hogy az exportáló ország vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtson minden megfelelő okmányt, amely bizonyítja az érintett termék származó helyzetét, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek kielégítését.

(4)   A számlanyilatkozatot, a nyilatkozatnak – melynek szövegét a IV. melléklet tartalmazza – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra gépelésével, bélyegzésével vagy nyomtatásával, a mellékletben megállapított valamelyik nyelvi változat felhasználásával és az exportáló ország hazai joga rendelkezéseivel összhangban, az exportőr állítja ki. Ha a nyilatkozat kézírással kerül kiállításra, a szöveget tintával kell beírni, nyomtatott betűkkel.

(5)   A számlanyilatkozat tartalmazza az exportőr eredeti, kézírásos aláírását. A 22. cikk értelmében elfogadott exportőrnek azonban nem kell aláírnia az ilyen nyilatkozatot, feltéve hogy átad az exportáló ország vámhatóságainak egy írásbeli kötelezettségvállalást arról, hogy teljes felelősséget vállal minden számlanyilatkozatért, amely őt azonosítja, éppúgy, mintha ő írta volna alá a saját kézírásával.

(6)   Az exportőr kiállíthatja a számlanyilatkozatot azoknak a termékeknek a kivitelekor, amelyekre vonatkozik, vagy a kivitel után azzal a feltétellel, hogy bemutatja az importáló országban legkésőbb két évvel azután, miután azoknak a termékeknek a behozatala, amelyekre vonatkozik, megtörtént.

22. cikk

Elfogadott exportőr

(1)   Az exportáló ország vámhatóságai bármilyen exportőrnek (a továbbiakban »elfogadott exportőr«), aki gyakran szállít e megállapodás hatálya alá tartozó termékeket, engedélyezheti számlanyilatkozatok kiállítását, tekintet nélkül az érintett termékek értékére. Az ilyen engedélyért folyamodó exportőrnek minden olyan garanciát fel kell ajánlania, a vámhatóságok számára kielégítő módon, mely szükséges a termékek származó helyzetének, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményei kielégítésének igazolására.

(2)   A vámhatóságok az általuk megfelelőnek tekintett feltételek alapján adhatják meg az elfogadott exportőrstátust.

(3)   A vámhatóságok egy vámengedélyszámot adnak az elfogadott exportőrnek, amely szerepel a számlanyilatkozaton.

(4)   A vámhatóságok figyelemmel kísérik az engedély használatát az elfogadott exportőr részéről.

(5)   A vámhatóságok az engedélyt bármikor visszavonhatják. Így tesznek, amikor az elfogadott exportőr már nem nyújtja az (1) bekezdésben említett garanciákat, nem teljesíti a (2) bekezdésben említett feltételeket, vagy más módon helytelenül használja az engedélyt.

23. cikk

A származás igazolásának érvényessége

(1)   A származásigazolás az exportáló országban történő kibocsátás napjától számított 4 hónapig érvényes, és az említett időtartamon belül kell benyújtani az importáló ország vámhatóságainak.

(2)   Azokat a származásigazolásokat, amelyeket az (1) bekezdésben megállapított végső benyújtási határidő után nyújtanak be az importáló ország vámhatóságainak, akkor lehet elfogadni a kedvezményes elbánás alkalmazásának céljából, ha ezeknek az okmányoknak a megállapított végső határidő előtt történő benyújtását kivételes körülmények tették lehetetlenné.

(3)   A késedelmes benyújtás más eseteiben az importáló ország vámhatóságai akkor fogadhatják el a származásigazolást, ha a termékeket bemutatták az említett végső határidő előtt.

24. cikk

A származásigazolás benyújtása

A származásigazolásokat az importáló országban alkalmazandó eljárásokkal összhangban kell benyújtani az importáló ország vámhatóságainak. Ezek a hatóságok megkövetelhetik a származás igazolásának fordítását és azt is, hogy kísérje a behozatali nyilatkozatot az importőr részéről tett olyan értelmű nyilatkozat, hogy a termékek kielégítik a megállapodás végrehajtásához megkövetelt feltételeket.

25. cikk

Behozatal részletekben

Ahol az importőr kérésére és az importáló ország vámhatóságai által megállapított feltételek mellett részletekben importálnak a Harmonizált Rendszer XVI. és XVII. áruosztálya vagy a 7308. és 9406. vámtarifaszáma alá tartozó, a Harmonizált Rendszer 2. általános szabályának a) pontja értelmében szétszerelt vagy nem összeállított termékeket, egyetlen származásigazolást kell benyújtani az ilyen termékekhez a vámhatóságok részére, az első részlet behozatala alkalmával.

26. cikk

Mentesítések a származás igazolása alól

(1)   Magánszemélytől magánszemélynek kis csomagként küldött vagy az utasok személyes poggyászának részét képező termékeket származásigazolás benyújtásának megkövetelése nélkül származó termékekként lehet elismerni, feltéve hogy az ilyen termékeket nem kereskedelmi forgalomban hozzák be, és e jegyzőkönyv követelményeinek megfelelően jelentették be azokat, továbbá nem fér kétség ahhoz, hogy ezek a nyilatkozatok a valóságnak megfelelnek. Postán elküldött termékek esetében ez a nyilatkozat a CN22/CN23-as vámáru-nyilatkozaton vagy az ehhez az okmányhoz mellékelt papíron tehető meg.

(2)   Az esetenkénti és kizárólag a címzett vagy az utas vagy családjaik személyes használatára szolgáló termékeket tartalmazó behozatalokat nem lehet kereskedelmi importnak tekinteni, ha a termékek jellegéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy nem kereskedelmi célról van szó.

(3)   A fentieken túlmenően e termékek összértéke kis csomagok esetén az 500 eurót, az utasok személyes poggyásza részét képező termékek esetén pedig az 1 200 eurót nem haladhatja meg.

27. cikk

Alátámasztó okmányok

A 17. cikk (3) és a 21. cikk (3) bekezdésében említett okmányok, melyek annak bizonyítására szolgálnak, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy valamely számlanyilatkozat tárgyát képező termékek a Közösségből vagy Horvátországból származó termékeknek tekinthetők, és kielégítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit, többek között a következőkből állhatnak:

28. cikk

Származásigazolás és alátámasztó okmányok megőrzése

(1)   Valamely EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátását kérő exportőr legalább 3 évig megőrzi a 17. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(2)   Valamely számlanyilatkozatot kiállító exportőr legalább 3 évig megőrzi ennek a számlanyilatkozatnak egy másolatát, valamint a 21. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(3)   Valamely EUR.1 szállítási bizonyítványt kibocsátó exportáló ország vámhatóságai legalább 3 évig megőrzik a 17. cikk (2) bekezdésében említett kéreleműrlapot.

(4)   Az importáló ország vámhatóságai legalább 3 évig megőrzik a hozzájuk benyújtott EUR.1 szállítási bizonyítványokat és számlanyilatkozatokat.

29. cikk

Eltérések és alaki hibák

(1)   A származásigazoláson és a termékek behozatalához szükséges vámalakiságok elvégzése céljából a vámhivatalhoz benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok közötti kisebb eltérések felfedezése nem teszi eleve érvénytelenné vagy semmissé a származásigazolást, ha kielégítően megállapítást nyer, hogy ez az okmány megfelel a bemutatott termékeknek.

(2)   A nyilvánvaló alaki hibák, ilyenek például a gépelési hibák a származásigazoláson, nem eredményezhetik ennek az okmánynak a visszautasítását, amennyiben ezek a hibák nem olyan jellegűek, hogy kétségeket keltsenek az ebben az okmányban tett nyilatkozatok helyességére vonatkozóan.

30. cikk

Euróban kifejezett összegek

(1)   A 21. cikk (1) bekezdése b) pontja és a 26. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazása érdekében olyan esetekben, ahol a termékeket eurótól eltérő valutában számlázzák, az euróban kifejezett összegekkel megegyező, a tagállamok vagy Horvátország nemzeti valutájában kifejezett összegeket az érintett országok mindegyike évente állapítja meg.

(2)   Valamely szállítmány arra a valutára hivatkozással élvezi a 21. cikk (1) bekezdése b) pontjának vagy a 26. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseiből származó előnyöket, amelyben a számlát kiállították, a Közösség vagy Horvátország által megállapított összegnek megfelelően.

(3)   Bármely adott nemzeti valutában használandó összegek megegyeznek az euróban kifejezett összegek október első munkanapján ilyen valutában számított összegeivel. Az összegeket október 15-ig közlik az Európai Közösségek Bizottságával, és ezeket a következő év január első napjától kell alkalmazni. Az Európai Közösségek Bizottsága értesíti Horvátországot az aktuális összegekről.

(4)   Horvátország felfelé vagy lefelé kerekítheti az euróban kifejezett valamely összegnek a nemzeti valutájára történő átszámításából eredő összeget. A kerekített összeg nem térhet el 5 %-nál nagyobb mértékben az átszámításból eredő összegtől. Horvátország változatlanul tarthatja az euróban kifejezett összeg nemzeti valutában megállapított egyenértékét, ha a (3) bekezdésben meghatározott éves módosításkor ennek az összegnek az átszámítása, mindenfajta kerekítés előtt, 15 %-nál kisebb növekedést eredményez a nemzetivaluta-egyenértékben. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul tartható, ha az átszámítás csökkenést eredményezne ebben az egyenértékben.

(5)   Az euróban kifejezett összegeket a Közösség vagy Horvátország kérésére felülvizsgálja a stabilizációs és társulási tanács. Ennek a felülvizsgálatnak a végrehajtásakor a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja, hogy kívánatos-e fenntartani a reálértékben kifejezett érintett határok hatásait. Ennek érdekében határozhat úgy, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍM

AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK

31. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1)   A tagállamok és Horvátország vámhatóságai az Európai Közösségek Bizottságán keresztül megküldik egymásnak az EUR.1 szállítási bizonyítványok kibocsátásához a vámhivatalaiknál használt bélyegzők lenyomatainak mintáját és a bizonyítványoknak és számlanyilatkozatoknak az ellenőrzéséért felelős vámhatóságaik címét.

(2)   E jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Közösség és Horvátország segíti egymást, az illetékes vámigazgatásokon keresztül, az EUR.1 szállítási bizonyítványok vagy a számlanyilatkozatok hitelességének és az ezekben az okmányokban közölt adatok helyességének ellenőrzésében.

32. cikk

A származás igazolásának ellenőrzése

(1)   A származásigazolások utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen vagy akkor végzik, amikor az importáló ország vámhatóságainak alapos okuk van kételkedni az ilyen okmányok hitelességében, az érintett termékek származó helyzetében vagy e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítésében.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása érdekében az importáló ország vámhatóságai visszaküldik az EUR.1 szállítási bizonyítványt és a számlát, ha benyújtásra került, a számlanyilatkozatot vagy ezeknek az okmányoknak egy másolatát az exportáló ország vámhatóságainak, ahol szükséges, megadva a vizsgálat okát. Az ellenőrzés kérésének alátámasztására továbbítani kell a beszerzett minden olyan okmányt és információt, amely azt sejteti, hogy helytelen a származásigazoláson megadott információ.

(3)   Az ellenőrzést az exportáló ország vámhatóságai hajtják végre. Ennek érdekében joguk van arra, hogy bármilyen bizonyítékot elkérjenek, és az exportőr számláinak mindenfajta vizsgálatát, vagy bármilyen más, általuk indokoltnak tekintett ellenőrzést elvégezzenek.

(4)   Ha az importáló ország vámhatóságai úgy határoznak, hogy felfüggesztik az érintett termékekre vonatkozóan a kedvezményes elbánás nyújtását az ellenőrzés eredményeinek megérkezéséig, felajánlják a termékek kiadását az érintett importőrnek bármely szükségesnek tartott óvintézkedésre is figyelemmel.

(5)   Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat haladéktalanul tájékoztatják ennek az ellenőrzésnek az eredményeiről. Ezeknek az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy hitelesek-e az okmányok, a Közösségből vagy Horvátországból származó termékeknek tekinthetők-e az érintett termékek, és kielégítik-e a jegyzőkönyv egyéb követelményeit. Ahol e jegyzőkönyv 3. és 4. cikkével összhangban a kumulációs rendelkezéseket alkalmazzák, a 17. cikk (3) bekezdésével kapcsolatban a válasz tartalmazza az alapul szolgáló szállítási bizonyítvány(ok) vagy számlanyilatkozat(ok) másolatát (másolatait).

(6)   Ha alapos gyanúra okot adó esetekben az ellenőrzésre vonatkozó kérés keltétől számított 10 hónapon belül nem érkezik válasz, vagy ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a szóban forgó okmány hitelességének vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a kérést előterjesztő vámhatóságok, kivételes körülmények esetétől eltekintve, visszautasítják a kedvezményekre való jogosultság megadását.

33. cikk

Vita rendezése

Ha olyan viták merülnek fel a 32. cikk ellenőrzési eljárásaival kapcsolatban, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ennek az ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, vagy ha ezek a viták az e jegyzőkönyv értelmezéséből eredő kérdést vetnek fel, ezeket a stabilizációs és társulási tanács elé kell terjeszteni.

Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezése minden esetben az említett ország joghatósága alá tartozik.

34. cikk

Büntetések

Büntetéssel sújtható minden olyan személy, aki a termékek kedvezményes elbánásának igénybevétele céljából helytelen adatokat tartalmazó okmányt állít ki, vagy annak kiállítását előidézi.

35. cikk

Vámszabad területek

(1)   A Közösség és Horvátország minden szükséges lépést megtesz annak biztosítására, hogy a származásigazolással szállított, a szállítás során területeiken lévő vámszabad területeket használó termékeket nem helyettesítik más termékekkel, és azok nem mennek keresztül más kezeléseken, mint az állapotuk romlásának megelőzését célzó szokásos műveletek.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései alóli kivételként, amikor a Közösségből vagy Horvátországból származó termékeket származásigazolással vámszabad területre importálnak, és ezek a termékek kezelésen vagy feldolgozáson mennek keresztül, az érintett hatóságok az exportőr kérésére új EUR.1 szállítási bizonyítványt bocsátanak ki, ha az a kezelés vagy feldolgozás, amelyen a termékek keresztülmentek, összhangban van ennek a jegyzőkönyvnek a rendelkezéseivel.

VII. CÍM

CEUTA ÉS MELILLA

36. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazása

(1)   A 2. cikkben használt »Közösség« kifejezés nem terjed ki Ceutára és Melillára.

(2)   A Horvátországból származó termékek Ceutába vagy Melillába importálásakor minden tekintetben ugyanolyan kedvezményeket élveznek a vám tekintetében, mint amelyek a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való csatlakozási okmánya 2. jegyzőkönyve értelmében a Közösség vámterületéről származó termékekre vonatkoznak. Horvátország ugyanolyan vámrendszert biztosít az e megállapodás hatálya alá tartozó, Ceutából és Melillából származó termékek behozatalához, mint amelyet a Közösségből importált és a Közösségből származó termékekhez nyújt.

(3)   E jegyzőkönyv rendelkezéseit a Ceutából és Melillából származó termékekre vonatkozó (2) bekezdés alkalmazása érdekében értelemszerűen kell alkalmazni, a 37. cikkben foglalt különleges feltételekre is figyelemmel.

37. cikk

Különleges feltételek

(1)   Feltéve, hogy az árukat a 13. cikk rendelkezéseinek megfelelően közvetlenül szállították, az alábbiakat kell tekinteni:

(2)   Ceutát és Melillát egyetlen területnek kell tekinteni.

(3)   Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője a »Horvátország« vagy »Ceuta és Melilla« szavakat az EUR.1 szállítási bizonyítványok 2. rovatában vagy a számlanyilatkozatokon tünteti fel. Ezenkívül a Ceutából és Melillából származó termékek esetében ezt jelezni kell az EUR.1 szállítási bizonyítványok 4. rovatában vagy a számlanyilatkozatokon is.

(4)   A spanyol vámhatóságok felelősek e jegyzőkönyv Ceutában és Melillában való alkalmazásáért.

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

38. cikk

A jegyzőkönyv módosításai

A stabilizációs és társulási tanács határozhat e jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról.

I. MELLÉKLET

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLETBEN FOGLALT JEGYZÉKHEZ

1. megjegyzés:

A jegyzék megállapítja azokat a feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy minden termék kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak legyen tekinthető a 6. cikk értelmében.

2. megjegyzés:

2.1.   A jegyzék első két oszlopa az előállított terméket írja le. Az első oszlop tartalmazza a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, és a második oszlop adja meg az ebben a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz használt árumegnevezéseket. Az első két oszlopba történő minden egyes bejegyzéshez a 3. vagy 4. oszlop állapítja meg a szabályt. Ahol néhány esetben az első oszlopban szereplő adatot egy »ex« előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak vagy árucsoportnak a 2. oszlopban leírt részére vonatkozik.

2.2.   Ahol az 1. oszlopban néhány vámtarifaszámot csoportosítottak egybe vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a termékek megnevezésére a 2. oszlopban általános kifejezéseket használtak, a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály mindazokra a termékekre vonatkozik, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban együtt csoportosított bármely vámtarifaszám alá tartoznak.

2.3.   Ha a jegyzékben különböző szabályok vonatkoznak az egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre, minden egyes francia bekezdés tartalmazza a vámtarifaszám olyan részének megnevezését, amelyre a 3. vagy 4. oszlopban mellette szereplő szabály vonatkozik.

2.4.   Ahol az első két oszlopban szereplő bejegyzéshez mind a 3., mind a 4. oszlop tartalmaz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. oszlopban megállapított szabályt vagy a 4. oszlopban megállapított szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlop nem tartalmaz származási szabályt, a 3. oszlopban megállapított szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés:

3.1.   A származó helyzetet elnyert és más termékek gyártásában használt termékekre vonatkozóan a 6. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni, tekintet nélkül arra, hogy ezt a helyzetet abban a gyárban nyerte el, ahol ezeket a termékeket használják, vagy a Közösségben vagy Horvátországban lévő másik gyárban.

Példa:

Egy, a 8407. vámtarifaszám alá tartozó motort – amelyre a szabály kimondja, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40 %-át – az ex 7224. vámtarifaszám alá tartozó »kovácsolással durván alakított egyéb acélötvözetből« készítettek.

Ha ezt a kovácsolást Horvátországban végezték el egy nem származó ingotból, akkor a kovácsolt termék már elnyerte a származó helyzetet a jegyzék ex 7224. vámtarifaszáma szabályának értelmében. Ezután a kovácsolt terméket származóként lehet figyelembe venni a motor értékének kiszámításához, függetlenül attól, hogy azt ugyanabban a gyárban vagy egy másikban gyártották-e Horvátországban. Tehát a nem származó ingot értékét nem kell figyelembe venni a felhasznált nem származó anyagok értékének összeadásakor.

3.2.   A jegyzékben szereplő szabály a megkövetelt minimális mennyiségű munkát vagy feldolgozást jelenti, és több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzetet eredményezheti; viszont a kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményezhet származó helyzetet. Tehát, ha egy szabály azt mondja, hogy a megmunkálás egy bizonyos szintjén nem származó anyagok felhasználhatók, akkor az ilyen anyagok felhasználása a megmunkálás egy korábbi fázisában megengedett, és az ilyen anyagok felhasználása egy későbbi fázisban nem megengedett.

3.3.   A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ahol egy szabály kimondja, hogy »bármely vámtarifaszám alá tartozó anyag« használható, használhatók a termékkel azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok, azonban minden olyan különleges korlátozásra is figyelemmel, amelyet szintén tartalmazhat a szabály. Az »előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, beleértve a... vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is« kifejezés azonban azt jelenti, hogy csak a termékkel azonos vámtarifaszám alá tartozó, a jegyzék 2. oszlopában megadott termékmegnevezéstől eltérő megnevezésű anyagokat lehet felhasználni.

3.4.   Ha a jegyzék egy szabálya meghatározza, hogy egy terméket egynél több anyagból is elő lehet állítani, ez azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy valamennyi anyagot fel is kell használni.

Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszám alá tartozó szálakra vonatkozó szabály kimondja, hogy természetes szálak felhasználhatók és egyéb anyagok között vegyi anyagok is felhasználhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel kell használni; lehet az egyiket vagy a másikat, vagy lehet mindkettőt használni.

3.5.   Ha a jegyzék egy szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, a feltétel nyilvánvalóan nem akadályozza más olyan anyagok felhasználását, amelyek saját belső természetüknél fogva nem felelnek meg a szabálynak. (A textíliákra vonatkozóan lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést is.)

Példa:

A 1904. vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerekre vonatkozó szabály kifejezetten kizárja gabonafélék és származékaik használatát, ez azonban nem akadályozza ásványi sók, vegyi anyagok és más, nem gabonafélékből előállított adalékok használatát.

Ez azonban nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyek, jóllehet nem állíthatók elő a jegyzékben meghatározott anyagokból, a gyártásnak egy korábbi szakaszában előállíthatók ugyanolyan természetű anyagból.

Példa:

Egy nem szövött anyagokból készült, az ex 62. árucsoportba tartozó ruházati cikk esetében, ha csak nem származó fonál felhasználása van megengedve a termékosztályban, nem lehet nem szövött ruhaanyagból kiindulni – még ha a nem szövött ruhaanyagokat általában nem is lehet előállítani fonálból. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonál előtti fázis, a szálfázis lesz.

3.6.   Ha a jegyzék egy szabályában két százalékot is megadnak a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor ezeket a százalékokat nem lehet összeadni. Más szavakkal megfogalmazva, valamennyi felhasznált nem származó anyag maximális értéke sohasem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes anyagokra megjelölt százalékos arányokat a szóban forgó anyagok felhasználása tekintetében sem.

4. megjegyzés:

4.1.   A »természetes szálak« kifejezés a jegyzékben a mesterséges és szintetikus szálaktól eltérő szálakra vonatkozik. Ez a fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és eltérő rendelkezés hiányában magában foglalja a kártolt, fésült vagy másként megmunkált, de nem fonott szálakat.

4.2.   A »természetes szálak« kifejezés magában foglalja a 0503. vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002. és 5003. vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101-5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat, a finom vagy durva állati szőröket, az 5201-5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301-5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat.

4.3.   A »textilpép«, »vegyi anyagok« és »papíripari rostanyagok« kifejezések a jegyzékben a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy fonalak megmunkálására felhasználható, az 50-63 árucsoportokba nem osztályozott anyagok megnevezésére szolgálnak.

4.4.   A »mesterséges vágott szálak« kifejezés a jegyzékben a szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy az 5501-5507 alá tartozó hulladék megjelölésére szolgál.

5. megjegyzés:

5.1.   Ahol a jegyzékben szereplő adott termékre vonatkozóan hivatkozás történik erre a megjegyzésre, a jegyzék 3. oszlopában meghatározott feltételek nem vonatkoznak a megmunkálásukhoz felhasznált olyan textil alapanyagokra, amelyek összevontan a felhasznált összes textil alapanyag tömegének összesen legfeljebb 10 %-át képviselik (lásd az alábbi 5.3. és 5.4. megjegyzéseket is).

5.2.   Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a vegyes összetételű termékekre lehet alkalmazni, amelyek két vagy több textil alapanyagból készültek.

Az alábbiakat kell textil alapanyagoknak tekinteni:

Példa:

Az 5205. vámtarifaszám alá tartozó, az 5203. vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5506. vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból előállított fonal vegyes fonal. Következésképpen a (vegyi anyagokból vagy textilpépből történő feldolgozást megkövetelő) származási szabályokat ki nem elégítő nem származó szintetikus vágott szálat a fonal tömegének 10 %-áig lehet felhasználni.

Példa:

Az 5112. vámtarifaszám alá tartozó, az 5107. vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálból és az 5509. vámtarifaszám alá tartozó vágott szálból álló szintetikus fonalból készült gyapjúszövet vegyes szövet. Következésképpen a (vegyi anyagból vagy textilpépből történő feldolgozást megkövetelő) származási szabályokat ki nem elégítő szintetikus fonalat, vagy a (nem kártolt, nem fésült vagy a fonáshoz másként elő nem készített természetes szálakból történő feldolgozást megkövetelő) származási szabályokat ki nem elégítő gyapjúfonalat, vagy a kettő kombinációját a szövet tömegének legfeljebb 10 %-áig lehet felhasználni.

Példa:

Az 5802. vámtarifaszám alá tartozó, az 5205. vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5210. vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készült frottír textilszövet csak akkor vegyes termék, ha maga a pamutszövet is vegyes szövet, amely két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készült, vagy ha a felhasznált pamutfonal maga is vegyes.

Példa:

Ha a szóban forgó frottír textilszövet az 5205. vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407. vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készült, akkor nyilvánvalóan a felhasznált fonalak két különböző textil alapanyagot alkotnak, és ennek megfelelően a frottír textilszövet vegyes termék.

5.3.   »Paszományozott vagy anélküli rugalmaspoliéter-szegmensekkel ellátott poliuretánfonalat« tartalmazó szövet esetén ez a tűréshatár e fonal tekintetében 20 %.

5.4.   A »legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy alumíniumporral bevont vagy be nem vont műanyag filmmagból álló, ragasztóval két műanyag filmréteg közé fogott szalagot« magába foglaló szövet esetén ez a tűréshatár 30 % e szalag vonatkozásában.

6. megjegyzés:

6.1.   Ahol ebben a jegyzékben hivatkozás történik erre a megjegyzésre, a szóban forgó késztermékekre vonatkozóan a 3. oszlopban megállapított szabályt ki nem elégítő textilanyagok (bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, feltéve hogy a készterméktől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és az értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

6.2.   A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50-63 árucsoportba nem tartozó anyagok szabadon felhasználhatók textiltermékek előállításában, függetlenül attól, hogy tartalmaznak-e textilanyagokat.

Példa:

Ha a jegyzékben egy szabály azt mondja, hogy egy bizonyos textiltermékhez, mint például egy pantalló, fonalat kell használni, ez nem akadályozza fémcikkek, mint például gombok használatát, mert a gombok nem tartoznak az 50-63 árucsoportba. Ugyanilyen ok miatt ez nem akadályozza meg a villámzár használatát, jóllehet a villámzárak általában tartalmaznak textilanyagokat.

6.3.   Ahol százalékos szabály kerül alkalmazásra, az 50-63 árucsoportba nem tartozó anyagok értékét figyelembe kell venni a beépített nem származó anyagok értékének kiszámításánál.

7. megjegyzés:

7.1.   Az ex 2707., 2713-2715., ex 2901., ex 2902. és ex 3403. vámtarifaszámok alkalmazásában, a »különleges eljárások« az alábbiak:

7.2.   A 2710., 2711. és 2712. vámtarifaszámok alkalmazásában a »különleges eljárások« az alábbiak:

7.3.   Az ex 2707., 2713–2715, ex 2901., ex 2902. és ex 3403. vámtarifaszámok alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint például a tisztítás, leszűrés, sómentesítés, vízleválasztás, szűrés, színezés, jelölés, más kéntartalmú termékekkel történő keverés eredményeként a kéntartalom módosítása, ezeknek a műveleteknek vagy ehhez hasonló műveleteknek bármilyen kombinációja nem jár a származó helyzet elnyerésével.

II. MELLÉKLET

A SZÁRMAZÓ HELYZET ELNYERÉSE ÉRDEKÉBEN A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON VÉGZETT MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK JEGYZÉKE

III. MELLÉKLET

AZ EUR.1 SZÁLLÍTÁSI BIZONYÍTVÁNY ÉS

AZ EUR.1 SZÁLLÍTÁSI BIZONYÍTVÁNY IRÁNTI KÉRELEM

IV. MELLÉKLET

Számlanyilatkozat

A számlanyilatkozatot, melynek szövege alább látható, a lábjegyzetekkel összhangban kell kiállítani. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.

Angol változat

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (17)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (18) preferential origin.

Spanyol változat

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autoraziación aduanera no ... (17)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (18).

Dán változat

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (17)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (18).

Német változat

Der Ausführer (Ermächtiger Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (17)), der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, daβ diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegüngstigte ... (18) Ursprungswaren sind.

Görög változat

O εξαγωγέας των προïόντων хαλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ... (17)) δηλώνει ότι, εхτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προïόντα αυτά είναι προτιμησιαхής хαταγωγής ... (18).

Francia változat

L’exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douranière no ... (17)), déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (18).

Olasz változat

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (17)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (18).

Holland változat

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (17)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentië... oorsprong zijn (18).

Portugál változat

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorizaςão aduaneira n.o ... (17)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (18).

Finn változat

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupan:o ... (17)) ilmoittaa, että mämä toutteet ovat, ellei toisin ole solvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja... alkuperätuotteita (18).

Svéd változat

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (17)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande... ursprung (18).

Horvát változat

Izvoznik proizvoda obuhvaæenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br (17)) izjavljuje da su, osim ako je to drukèije izrièito navedeno, ovi proizvodi ... (18) preferencijalnog podrijetla.

... (19)

(Dátum és hely)

... (20)

(Az exportőr aláírása; ezenkívül a nyilatkozatot aláíró személy nevét olvasható kézírással is jelezni kell)

5. JEGYZŐKÖNYV

a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában:

2. cikk

A jegyzőkönyv hatálya

(1)   A szerződő felek a hatáskörük keretein belül az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott módon és feltételek mellett segítséget nyújtanak egymásnak a vámjogszabályok pontos alkalmazásának biztosítása érdekében, különösen a vámjogszabálysértések megelőzésében, vizsgálatában és az ilyen jogszabálysértések elleni harcban.

(2)   A vámügyekben történő segítségnyújtás – e jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően – kiterjed a szerződő felek bármely közigazgatási hatóságára, amely hatáskörrel rendelkezik e jegyzőkönyv alkalmazására. Ez nem érinti a büntetőügyekben történő kölcsönös segítségnyújtás szabályait. A kölcsönös segítségnyújtás a bíróság megkeresésére gyakorolt jogkörben szerzett információkra csak akkor terjed ki, ha a bíróság ehhez hozzájárul.

(3)   Ez a jegyzőkönyv nem szabályozza a vámok, adók vagy bírságok behajtásához nyújtandó segítséget.

3. cikk

Segítségnyújtás megkeresés alapján

(1)   A megkereső hatóság felkérésére a megkeresett hatóság megad minden olyan lényeges információt, amely a vámjogszabályok pontos alkalmazásának biztosítását lehetővé teszi, beleértve az ilyen jogszabályok megsértésére vonatkozóan ismertté vált vagy tervezett cselekményekkel kapcsolatos információkat is.

(2)   A megkereső hatóság felkérésére a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot arról:

(3)   A megkereső hatóság felkérésére a megkeresett hatóság, törvényi vagy szabályozási rendelkezéseinek keretén belül, megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy ellenőrzést gyakoroljon:

4. cikk

Önkéntes segítségnyújtás

A szerződő felek segítséget nyújtanak egymásnak, saját kezdeményezésükre és a törvényi vagy szabályozási rendelkezéseikkel összhangban, amennyiben ezt a vámjogszabályok megfelelő alkalmazása érdekében szükségesnek tartják, különösen a birtokukba jutott, az alábbiakra vonatkozó információk átadásával:

5. cikk

Kézbesítés, értesítés

A megkereső hatóság felkérésére a megkeresett hatóság, törvényi vagy szabályozási rendelkezéseivel összhangban, minden szükséges intézkedést megtesz:

amely a megkereső hatóságtól származik, és e jegyzőkönyv hatálya alá tartozik, a megkeresett hatóság területén lakó vagy ott letelepedett címzettnek.

Az okmányok kézbesítésére vagy a határozatokról szóló értesítésre irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén vagy egy, az e hatóság számára elfogadható nyelven.

6. cikk

A segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma

(1)   E jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell elkészíteni. Az ilyen megkeresések teljesítéséhez szükséges okmányokat mellékelni kell. Sürgős esetben, a szóban előterjesztett megkereséseket is el lehet fogadni, de írásban azonnal meg kell erősíteni azokat.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti megkeresések az alábbi információkat tartalmazzák:

(3)   A megkeresést a megkeresett hatóság egyik hivatalos nyelvén vagy egy, az e hatóság által elfogadott nyelven kell benyújtani. Ezt a követelményt nem kell alkalmazni az olyan okmányokra, amelyek az (1) bekezdés szerinti megkeresést kísérik.

(4)   Ha egy megkeresés nem felel meg a fent megállapított formai követelményeknek, akkor a megkeresés helyesbítését vagy kiegészítését lehet kérni; időközben azonban az óvintézkedéseket el lehet rendelni.

7. cikk

A megkeresések teljesítése

(1)   A segítségnyújtási megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság a saját hatáskörében és a rendelkezésére álló eszközökkel úgy jár el, mintha saját nevében, vagy ugyanennek a szerződő félnek más hatóságai megkeresésére járna el, megadva a már rendelkezésére álló információkat, elvégezve a megfelelő vizsgálatokat, vagy intézkedve azok elvégzéséről. Ezt a rendelkezést minden más olyan hatóságra is alkalmazni kell, melyhez a megkeresett hatóság a megkeresést továbbította, amikor az utóbbi nem tud saját hatáskörében eljárni.

(2)   A segítségnyújtásra vonatkozó megkereséseket a megkeresett szerződő fél jogi vagy szabályozási rendelkezéseinek megfelelően teljesítik.

(3)   Az egyik szerződő fél kellő felhatalmazással rendelkező tisztviselői, a másik érintett szerződő fél egyetértésével és általa megállapított feltételek mellett, megkaphatják a megkeresett hatóság vagy valamely más érintett hatóság hivatalaitól, az (1) bekezdéssel összhangban, a vámjogszabályt sértő vagy sérthető tevékenységekkel kapcsolatos tájékoztatást, amely a megkereső hatóság számára e jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges.

(4)   Valamely érintett szerződő fél kellő felhatalmazással rendelkező tisztviselői a másik érintett szerződő fél egyetértésével és általa megállapított feltételek mellett, jelen lehetnek a másik fél területén végrehajtott vizsgálatoknál.

8. cikk

A tájékoztatás közlésének formája

(1)   A megkeresett hatóság megfelelő okmányokkal, okmányok hitelesített másolataival, vagy hasonló tételekkel együtt, írásban közli a megkereső hatósággal a vizsgálatok eredményeit.

(2)   Ez a tájékoztatás számítógépesített formában is történhet.

(3)   Eredeti okmányokat csak kérés alapján, olyan esetekben adnak át, ahol a hitelesített másolatok nem lennének megfelelőek. Az eredeti példányokat a lehető leghamarabb vissza kell küldeni.

9. cikk

A segítségnyújtási kötelezettség alóli kivételek

(1)   A segítségnyújtás visszautasítható, vagy bizonyos feltételek vagy követelmények teljesítésétől tehető függővé olyan esetekben, ahol valamelyik félnek az a véleménye, hogy az e jegyzőkönyv alapján történő segítségnyújtás feltehetőleg:

(2)   A megkeresett hatóság elhalaszthatja a segítségnyújtást azon az alapon, hogy az zavarni fog egy folyamatban lévő vizsgálatot, bűnvádi vagy bírósági eljárást. Ilyen esetben a megkeresett hatóság konzultál a megkereső hatósággal annak meghatározására, hogy nyújtható-e segítség olyan feltételek vagy kikötések mellett, amelyet a megkeresett hatóság megkövetelhet.

(3)   Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet saját maga sem tudna teljesíteni, ha erre felkérnék, akkor erre a körülményre felhívja a figyelmet a megkeresésében. Ilyen esetben a megkeresett hatóság dönt, hogy miként válaszol a megkeresésre.

(4)   Az (1) és (2) bekezdésben említett esetekben a megkeresett hatóság döntését és annak okát haladéktalanul közölni kell a megkereső hatósággal.

10. cikk

Információcsere és bizalmas kezelés

(1)   A jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információ bizalmas vagy korlátozott természetű, az egyes szerződő feleknél alkalmazandó előírásoktól függően. A hivatali titoktartás kötelezettségeit be kell tartani, és az információnak meg kell kapnia az ezt fogadó szerződő fél országában a hasonló információra érvényes jogalkotás, valamint a Közösség hatóságai által alkalmazott megfelelő előírások szerinti védelmet.

(2)   Személyes adatokat csak akkor lehet átadni, ha az azokat fogadó szerződő fél kötelezettséget vállal, hogy legalább olyan védelmet biztosít az ilyen adatok számára, amely egyenértékű az adatokat átadó szerződő félnél az ebben az esetben alkalmazandó védelemmel. Ennek érdekében a szerződő felek közlik egymással az alkalmazandó szabályozásukra vonatkozó információkat, beleértve, ahol szükséges, a Közösség tagállamaiban hatályban lévő jogi rendelkezéseket is.

(3)   Az e jegyzőkönyv alapján kapott információk vámjogszabályt sértő tevékenységekkel kapcsolatban indított bírói vagy közigazgatási eljárásokban való használatát úgy kell tekinteni, hogy e jegyzőkönyv céljaira szolgál. Ebből következően a szerződő felek az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kapott információkat és megtekintett okmányokat bizonyítékként felhasználhatják a tanúvallomásokat tartalmazó jegyzőkönyvekben, jelentéseikben és vallomásaikban, valamint bírósági eljárásokban és vádemelés céljára. Az illetékes hatóság, amely az információt rendelkezésre bocsátotta vagy hozzáférést biztosított az okmányokhoz, a felhasználásról értesítendő.

(4)   A rendelkezésre bocsátott információk kizárólag e jegyzőkönyv céljaira használhatók fel. Ahol valamelyik szerződő fél más célokra kívánja használni az ilyen információkat, ehhez az információkat szolgáltató hatóság előzetes írásbeli hozzájárulása szükséges. Az ilyen felhasználásra ezután az e hatóság által megállapított korlátozások vonatkoznak.

11. cikk

Szakértők és tanúk

A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyekre vonatkozó bírósági vagy közigazgatási eljárásokban, az adott felhatalmazás keretei között szakértőként vagy tanúként jelenjen meg, és az eljáráshoz szükséges tárgyakat, okmányokat vagy ezek hitelesített másolatait igény szerint bemutassa. A megjelenésre vonatkozó megkeresésnek konkrétan meg kell jelölnie, hogy mely bírósági vagy közigazgatási hatóság előtt kell megjelennie a tisztviselőnek, és ott milyen ügyekben, milyen címen és milyen minőségben hallgatják meg.

12. cikk

A segítségnyújtás költségei

A szerződő felek lemondanak az e jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő költségek egymás számára történő megtérítésének igényéről, kivéve ha indokolt, olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségei esetében, akik nem közszolgálati megbízást teljesítenek.

13. cikk

Végrehajtás

(1)   E jegyzőkönyv végrehajtásával egyrészről Horvátország vámhatóságait és másrészről az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatát, és ahol szükséges, az Európai Unió tagállamainak vámhatóságait bízzák meg. Ők döntenek az alkalmazásukhoz szükséges valamennyi gyakorlati rendelkezésről és intézkedésről, figyelembe véve különösen az adatvédelem területén érvényes szabályokat. Az illetékes szerveknek javaslatot tehetnek, ha szükségesnek tekintik a jegyzőkönyvben foglaltak módosítását.

(2)   A felek konzultálnak egymással, és ezt követően folyamatosan tájékoztatják egymást a végrehajtás részletes szabályairól, melyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadtak el.

14. cikk

Egyéb megállapodások

(1)   Az Európai Közösség és a tagállamok megfelelő illetékességeinek figyelembevételével, e jegyzőkönyv rendelkezései:

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseinek ellenére, e jegyzőkönyv rendelkezései elsőbbséget élveznek az egyes tagállamok és Horvátország között már megkötött vagy megköthető, a kölcsönös segítségnyújtásról szóló bármely kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben az utóbbi rendelkezései nincsenek összhangban e jegyzőkönyv rendelkezéseivel.

(3)   E jegyzőkönyv alkalmazhatóságára vonatkozó kérdések tekintetében a szerződő felek konzultációt folytatnak egymással a felmerült kérdés megoldására a stabilizációs és társulási megállapodás 114. cikke alapján létrehozott stabilizációs és társulási bizottság keretén belül.

6. JEGYZŐKÖNYV

a szárazföldi szállításról

1. cikk

A jegyzőkönyv célja

E jegyzőkönyv célja a felek közötti együttműködés előmozdítása a szárazföldi szállítás és különösen az átmenő forgalom területén, és ennek érdekében annak biztosítása, hogy a felek területe közötti, illetve az azon keresztül történő szállítás az e jegyzőkönyv valamennyi rendelkezésének teljes körű és kölcsönösen egymástól függő alkalmazásán keresztül, összehangolt módon kerüljön kialakításra.

2. cikk

A jegyzőkönyv hatálya

(1)   Az együttműködés hatálya kiterjed a szárazföldi szállításra és különösen a közúti, a vasúti és a kombinált fuvarozásra, és magában foglalja az adott infrastruktúrát.

(2)   Ezzel összefüggésben e jegyzőkönyv hatálya kiterjed különösen az alábbiakra:

(3)   A vízi úton történő szállítást a II. melléklet nyilatkozatának külön rendelkezései szabályozzák.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

INFRASTRUKTÚRA

4. cikk

Általános rendelkezések

A szerződő felek megállapodnak abban, hogy kölcsönösen összehangolt intézkedéseket fogadnak el a multimodális közlekedés infrastruktúrahálózatának kiépítése érdekében, amely a Horvátországon és különösen az V., VII., X. páneurópai folyosón, illetve a VIII. folyosóhoz kapcsolódó adriai/ióniai páneurópai közlekedési területen keresztül történő árufuvarozást érintő problémák megoldásának létfontosságú eleme.

5. cikk

Tervezés

A Horvátország és a délkelet-európai régió igényeit szolgáló multimodális regionális közlekedési hálózat Horvátország területén történő kiépítése – amely a fő közúti és vasúti útvonalakra, belvízi utakra, belvízi kikötőkre, kikötőkre, repülőterekre és a hálózat más lényeges elemeire terjed ki – a Közösségnek és Horvátországnak különösen érdekében áll. Ez a hálózat a környező országok regionális, transz- vagy páneurópai hálózataihoz kapcsolódik, és interoperábilis a Közösség transz-európai közlekedési hálózatával. A vonatkozó projektek és prioritások a Közlekedési Infrastruktúra Igényeinek Felmérésében (TINA) használt módszerekkel összhangban kerülnek majd értékelésre, a szomszédos országok TINA eredményeinek figyelembevétele mellett. Ennek az értékelésnek az eredményei határozzák meg a közlekedési prioritásokat Horvátország saját forrásainak felosztásában, illetve a hálózathoz kapcsolódó projektek bármilyen közösségi társfinanszírozásban.

6. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   A Közösség a megállapodás 107. cikke értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújt az 5. cikkben említett szükséges infrastrukturális munkához. Ez a pénzügyi hozzájárulás megvalósulhat az Európai Befektetési Bankból származó hitel, vagy bármely egyéb olyan finanszírozás formájában, amely további forrásokat tud biztosítani.

(2)   A munka felgyorsítása érdekében a Bizottság lehetőség szerint törekszik további források – mint például a bizonyos tagállamoktól kétoldalú alapon eszközölt, vagy állami, illetve magánalaptól származó beruházások – igénybevételének ösztönzésére.

VASÚTI ÉS KOMBINÁLT FUVAROZÁS

7. cikk

Általános rendelkezések

A szerződő felek elfogadják a vasúti és kombinált fuvarozás fejlesztéséhez és előmozdításához szükséges kölcsönösen összehangolt intézkedéseket, annak biztosítása érdekében, hogy a jövőben a Horvátországon keresztül történő kétoldalú és átmenő fuvarozásaik jelentős hányadát fokozottan környezetbarát feltételek mellett bonyolítsák le.

8. cikk

Az infrastruktúrához kapcsolódó különleges szempontok

A horvátországi vasutak modernizációjának részeként meg kell hozni azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a rendszer alkalmassá váljon a kombinált fuvarozásra, különös tekintettel a terminálok, illetve az alagútűrszelvények és -kapacitás fejlesztésre és építésre, amelyek jelentős beruházást igényelnek.

9. cikk

Támogató intézkedések

A szerződő felek megtesznek minden, a kombinált fuvarozás fejlesztése ösztönzéséhez szükséges lépést.

Az ilyen intézkedések célja:

10. cikk

A vasutak szerepe

Az államok és a vasutak hatásköreivel összefüggésben a felek a személy- és az árufuvarozás tekintetében egyaránt javasolhatják, hogy vasútjaik:

KÖZÚTI SZÁLLÍTÁS

11. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A fuvarozás piacára való kölcsönös bejutás tekintetében a felek megállapodnak, hogy kezdetben és a (2) bekezdés sérelme nélkül fenntartják a Közösség egyes tagállamai és Horvátország között létrejött kétoldalú megállapodásokból vagy más, már létező nemzetközi kétoldalú megegyezésekből, illetve amennyiben nincs ilyen megállapodás vagy megegyezés, az 1991. évi de facto helyzetből eredő szabályozást.

Ugyanakkor a közúti fuvarozás piacára való bejutásról szóló, a 12. cikkben meghatározott megállapodás, illetve a közúti adóztatásról szóló, a 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott megállapodás Közösség és Horvátország közötti megkötéséig Horvátország együttműködik a Közösség tagállamaival az előbb említett kétoldalú megállapodásoknak az ehhez a jegyzőkönyvhöz való igazítása érdekében történő módosítása céljából.

(2)   A szerződő felek megállapodnak, hogy e megállapodás hatálybalépésének időpontjától korlátlan piacra jutást biztosítanak a közösségi átmenő forgalomnak Horvátországon keresztül és a horvátországi átmenő forgalomnak a Közösségen keresztül.

(3)   Az (2) bekezdéstől eltérve, a következő rendelkezéseket kell alkalmazni az Ausztrián keresztül haladó horvátországi átmenő forgalomra:

(4)   Amennyiben a (2) bekezdésben biztosított jogok eredményeképpen a közösségi fuvarozók átmenő forgalma olyan mértékűre nő, amely az 5. cikkben említett tengelyeken a közúti infrastruktúrát és/vagy a forgalom áramlását súlyosan károsítja, vagy ezzel fenyeget, és ugyanezen körülmények miatt a horvátországi határokhoz közel eső közösségi területen problémák jelentkeznek, az ügyet a megállapodás 113. cikkével összhangban a stabilizációs és társulási tanács elé kell terjeszteni. A felek kivételes, átmeneti megkülönböztetésmentes intézkedéseket javasolhatnak, amennyiben azok szükségesek a fent említett kár enyhítéséhez.

(5)   Amennyiben az Európai Közösség az Európai Unióban bejegyzett nehéz-tehergépjárművek által okozott szennyezés csökkentését célzó szabályokat állapít meg, ezekkel egyenértékű szabályokat kell alkalmazni a Horvátországban bejegyzett és a Közösség területén közlekedni kívánó nehéz-tehergépjárművekre is. A szükséges részletes szabályokat a stabilizációs és társulási tanács határozza meg.

(6)   A felek tartózkodnak minden olyan egyoldalú intézkedés meghozatalától, amely a közösségi és a horvátországi szállítók vagy járművek közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezethet. Mindkét szerződő fél megtesz minden szükséges lépést a másik szerződő fél területére vagy területén keresztül történő közúti fuvarozás megkönnyítése érdekében.

12. cikk

Piacra jutás

A felek – prioritásként – vállalják, hogy saját belső szabályaik függvényében együttműködnek egymással a következők érdekében:

13. cikk

Adózás, autópályadíjak és egyéb díjak

(1)   A felek elfogadják, hogy a közúti járművek adóztatásának, az autópályadíjak és egyéb díjak kivetésének mindkét fél részéről megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie.

(2)   A felek tárgyalásokat kezdenek azzal a céllal, hogy a lehető legrövidebb időn belül megállapodásra jussanak a közúti adózás kérdésében, a Közösségen belül e témában elfogadott szabályok alapján. E megállapodás célja különösen az, hogy biztosítsa a határon áthaladó forgalom szabad áramlását, fokozatosan megszüntesse a felek által alkalmazott közúti adózási rendszerek közötti különbségeket, és kiküszöbölje a verseny ezen különbségekből fakadó torzulásait.

(3)   A (2) bekezdésben említett tárgyalások lezárásáig a felek megszüntetik a Közösség, illetve Horvátország fuvarozóinak minden megkülönböztetését a nehéz-tehergépjárművek üzemeltetésére és/vagy birtoklására, továbbá a felek területén folytatott fuvarozási tevékenységre kivetett adók és díjak tekintetében. Horvátország vállalja, hogy – amennyiben az kéri – tájékoztatja az Európai Közösségek Bizottságát az általa alkalmazott adókról, autópályadíjakról és díjakról, valamint azok kiszámításának módszeréről.

(4)   E megállapodás hatálybalépését követően a (2) bekezdésben, valamint a 12. cikkben említett megállapodások megkötéséig csak előzetes konzultációs eljárás során lehet bármilyen változtatást javasolni a Horvátország területén áthaladó közösségi átmenő forgalomra felszámítható díjtételek, autópályadíjak és egyéb díjak tekintetében, beleértve azok beszedésének rendszerét is.

14. cikk

Súly és méretek

(1)   Horvátország elfogadja, hogy a súlyra és méretekre vonatkozó közösségi szabványoknak megfelelő közúti járművek szabadon és e tekintetben mindenféle akadály nélkül közlekedhetnek az 5. cikk hatálya alá tartozó útvonalakon. Az e megállapodás hatálybalépését követő hat hónap során a Horvátországban hatályos szabványoknak meg nem felelő közúti járművekre olyan különleges megkülönböztetésmentes díj számítható fel, amely megfelel a többlet-tengelyterhelés által okozott kárnak.

(2)   Horvátország törekedni fog arra, hogy az útépítésre vonatkozó hatályos rendeleteit és szabványait az e megállapodás hatálybalépését követő öt éven belül összhangba hozza a Közösségben hatályos jogi szabályozással, továbbá jelentős erőfeszítéseket tesz az 5. cikk hatálya alá tartozó meglévő útvonalak minőségének javítására ezen új rendeleteknek és szabványoknak megfelelően, a javasolt határidőn belül, pénzügyi lehetőségeiknek megfelelően.

15. cikk

Környezet

(1)   A környezet védelme érdekében a felek a nehéz-tehergépjárművek gáz- és részecskekibocsátására, valamint megengedett zajszintjére vonatkozóan a védelem magas szintjét biztosító szabványok bevezetésére törekednek.

(2)   Az ipar egyértelmű információkkal való ellátása és az összehangolt kutatás, ütemezés és gyártás ösztönzése érdekében ezen a téren kerülni kell a kivételes nemzeti szabványok alkalmazását.

A környezetre is vonatkozó nemzetközi megállapodásokban foglalt szabványoknak megfelelő járművek minden további korlátozás nélkül közlekedhetnek a felek területén.

(3)   Az új szabványok bevezetése céljából a felek együttműködnek a fent említett célkitűzések megvalósítása érdekében.

16. cikk

Szociális vonatkozások

(1)   Horvátország összehangolja a közúti fuvarozást végző járművek személyzetének képzésére vonatkozó jogszabályait a Közösségi szabályokkal, különös tekintettel a veszélyes áruk fuvarozására.

(2)   Horvátország – mint a nemzetközi közúti árufuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás (ERTA) szerződő fele – és a Közösség a lehető legnagyobb mértékben összehangolja a vezetési időre, a megszakításokra és a gépkocsivezetők pihenőidejére, valamint a személyzet összetételére vonatkozó politikáját, e terület szociális jogszabályainak jövőbeni fejlesztésére tekintettel.

(3)   A felek együttműködnek a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályok végrehajtása tekintetében.

(4)   A felek biztosítják a közúti fuvarozói tevékenység végzésére jogosító jogszabályaik egyenértékűségét azok kölcsönös elismerése céljából.

17. cikk

A forgalomra vonatkozó rendelkezések

(1)   A szerződő felek megosztják egymással tapasztalataikat, és törekednek jogszabályaik harmonizációjára a csúcsidőszakok (hétvégék, munkaszüneti napok és idegenforgalmi idények) forgalomáramlásának javítása érdekében.

(2)   A felek általában támogatják egy közúti forgalmi információs rendszer bevezetését, fejlesztését és összehangolását.

(3)   A felek törekednek a romlandó áruk, az élő állatok és a veszélyes anyagok fuvarozására vonatkozó jogszabályaik harmonizációjára.

(4)   A szerződő felek ugyancsak törekednek a gépkocsivezetőknek biztosítandó műszaki segítségnyújtásnak, a forgalomra és egyéb, a turisták számára fontos kérdésekre vonatkozó alapvető információk közzétételének, valamint a segélyszolgáltatásoknak – beleértve a mentőszolgálatot is – a harmonizációjára.

AZ ELJÁRÁSOK EGYSZERŰSÍTÉSE

18. cikk

Az eljárások egyszerűsítése

(1)   A szerződő felek megállapodnak a vasúti és közúti kétoldalú, illetve átmenő áruforgalom menetének egyszerűsítéséről.

(2)   A felek megállapodnak arról, hogy tárgyalásokat kezdenek egy, az árufuvarozással kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények megkönnyítésére vonatkozó megállapodás megkötése céljából.

(3)   A szerződő felek megállapodnak arról, hogy a szükséges mértékben közösen lépnek fel, és további egyszerűsítő intézkedések bevezetését ösztönzik.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

A jegyzőkönyv hatályának kiterjesztése

Amennyiben a felek egyike ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazása során nyert tapasztalatok alapján arra a következtetésre jut, hogy az e jegyzőkönyv hatálya alá nem tartozó egyéb intézkedések az összehangolt európai közlekedéspolitika érdekeit szolgálják és segíthetnek különösen az átmenő forgalom problémájának megoldásában, erre vonatkozóan javaslatot tesz a másik szerződő fél számára.

20. cikk

Végrehajtás

(1)   A felek közötti együttműködést a megállapodás 115. cikkével összhangban létrehozandó különleges albizottság keretén belül hajtják végre.

(2)   Ez az albizottság különösen:

21. cikk

Mellékletek

A mellékletek e jegyzőkönyv szerves részét képezik.

I. MELLÉKLET

KÖZÖS NYILATKOZAT

II. MELLÉKLET

NYILATKOZAT A 2. CIKKRE VONATKOZÓAN

Horvátország kifejezésre juttatta a vízi úton történő szállítás terén a jövőben folytatandó együttműködéssel kapcsolatos tárgyalások mielőbbi megkezdéséhez fűződő érdekeltségét.

A Közösség tudomásul vette Horvátország e tekintetben kifejezésre juttatott érdekeltségét.

ZÁRÓOKMÁNY

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések és az Európai Unióról szóló szerződés szerződő felei,

a továbbiakban: a »tagállamok«, és

az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban: a Közösség

teljhatalmú meghatalmazottjai,

és másrészről

a HORVÁT KÖZTÁRSASÁG teljhatalmú meghatalmazottjai,

akik a kétezer-egyedik év október havának huszonkilencedik napján Luxembourgban üléseztek az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik és másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (a továbbiakban: a »megállapodás«) aláírása céljából;

a megállapodás, annak I–VIII. melléklete, nevezetesen:

és a következő jegyzőkönyvek:

A tagállamok és a Közösség meghatalmazottjai, valamint a Horvát Köztársaság meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és az e záróokmányhoz csatolt nyilatkozatokat is:

Együttes nyilatkozat a megállapodás 21. és 29. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 41. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 45. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 46. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 58. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 60. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 71. cikkéről

Együttes nyilatkozat a megállapodás 120. cikkéről

Együttes nyilatkozat az Andorrai Hercegségről

Együttes nyilatkozat a San Marinói Köztársaságról

A Horvát Köztársaság meghatalmazottjai tudomásul vették a Közösségnek és tagállamainak e megállapodás 30. cikkére vonatkozó, e záróokmányhoz csatolt egyoldalú nyilatkozatát:

Kelt Luxembourgban, 2001. október 29-én.

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

Együttes nyilatkozat a 21. és 29. cikkről

A felek kijelentik, hogy – a stabilizációs és társulási tanácsban – a 21. és 29. cikk végrehajtásában megvizsgálják valamennyi, Horvátország által harmadik országokkal megtárgyalt preferenciális megállapodás hatását (az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok és más olyan szomszédos országok kivételével, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak). Ez a vizsgálat lehetővé teszi az Európai Közösség számára nyújtott horvát engedmények kiigazítását, amennyiben Horvátország lényegesen kedvezőbb engedményeket kínálna ezeknek az országoknak.

Együttes nyilatkozat a 41. cikkről

Együttes nyilatkozat a 45. cikkről

Egyetértés született azzal kapcsolatban, hogy a »gyermek« kifejezést az érintett fogadó állam nemzeti jogszabályai szerint kell meghatározni.

Együttes nyilatkozat a 46. cikkről

Egyetértés született azzal kapcsolatban, hogy a »családtagjai« kifejezést az érintett fogadó állam nemzeti jogszabályai szerint kell meghatározni.

Együttes nyilatkozat az 58. cikkről

A felek érdeklődésüket fejezték ki a légi közlekedés területén folytatandó jövőbeni együttműködésre irányuló tanácskozások mielőbbi megkezdése tekintetében.

Együttes nyilatkozat a 60. cikkről

A felek egyetértenek abban, hogy a 60. cikkben meghatározott rendelkezések nem értelmezhetők oly módon, hogy azok megakadályozzák a közérdeken alapuló ingatlantulajdon-szerzés arányos, megkülönböztetéstől mentes korlátozását, vagy más módon érintsék a felek területén fennálló tulajdoni rendet, kivéve ha jogszabályaik azt kifejezetten előírják.

Egyetértés született azzal kapcsolatban, hogy a vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban az Európai Unió tagállamaiban a horvát állampolgárok ingatlantulajdont szerezhetnek, kivéve a közösségi jogszabályokban megengedett speciális kivételek esetén, és az Európai Unió tagállamai vonatkozó nemzeti jogszabályainak megfelelően.

Együttes nyilatkozat a 71. cikkről

A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos jogokat, valamint az adatbázisokhoz, a szabadalmakhoz, az ipari mintákhoz, a védjegyekhez és szolgáltatási jegyekhez, az integrált áramkörök topográfiáihoz fűződő jogokat, beleértve az eredetmegjelöléseket is, valamint az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10a. cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.

Együttes nyilatkozat a 120. cikkről

A 4. JEGYZŐKÖNYVRE VONATKOZÓ NYILATKOZATOK

Együttes nyilatkozat az Andorrai Hercegségről

Együttes nyilatkozat a San Marinói Köztársaságról

EGYOLDALÚ NYILATKOZAT

A Közösség és tagállamai nyilatkozata

Figyelemmel arra, hogy a 2007/2000/EK tanácsi rendelet alapján az Európai Közösség kivételes kereskedelmi intézkedéseket biztosít az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok számára, Horvátországot is beleértve, az Európai Közösség és tagállamai kijelentik, hogy:

----

(1)  Az EU–Horvátország Stabilizációs és Társulási Tanács 2005. április 26-án jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás magyar nyelvű változatát (lásd a HL L 26., 2005.1.28., 1. o., 4. lábjegyzetet).

(2)  Az ezen alszám alá való bejegyzésre a megfelelő közösségi rendelkezésekben megállapított feltételek vonatkoznak.

(3)  Lásd a Kombinált Nómenklatúra 27. árucsoportjának 4. b) további magyarázó megjegyzését.

(4)  A »Zea indurata« kukoricára vonatkozó kivételt 2002.12.31-ig kell alkalmazni.

(5)  A »különleges eljárásokra« vonatkozó egyedi feltételekkel kapcsolatban lásd a 7.1. és a 7.3. bevezető megjegyzést.

(6)  A »különleges eljárásokra« vonatkozó egyedi feltételekkel kapcsolatban lásd a 7.2. bevezető megjegyzést.

(7)  A 32. árucsoporthoz tartozó 3. megjegyzés kimondja, hogy ezek a készítmények bármely anyag festésénél vagy színezőkészítmények előállításánál azok alkotóelemeiként használatosak, amennyiben nem tartoznak a 32. árucsoport más vámtarifaszáma alá.

(8)  A »csoport« kifejezés úgy értendő, mint a vámtarifaszám szövegének a többi résztől vesszővel elválasztott bármely része.

(9)  Az egyrészről a 3901–3906 vámtarifaszám, másrészről a 3907–3911 vámtarifaszám alá besorolt anyagokból álló termékek esetében ez a korlátozás csak az anyagok azon csoportjára vonatkozik, amelyik nagyobb tömegben van jelen a termékben.

(10)  A következő fóliákat kell víztisztának tekinteni: fóliák, amelyeknek optikai fénytompítása – az ASTM-D 1003-16 szerint Gardner Hazeméterrel (azaz Hazefaktor) mérve – kevesebb mint 2 %.

(11)  A kevert textil alapanyagokból előállított termékekkel kapcsolatos különleges feltételek az 5. bevezető megjegyzésben találhatók.

(12)  Az ilyen anyagok használata szövött anyagok papíripari gépekben való gyártására korlátozott.

(13)  Lásd a 6. bevezető megjegyzést.

(14)  A kötött vagy hurkolt kelméből (formára kiszabott vagy közvetlenül alakra kötött kelméből) a darabok összevarrásával vagy összeállításával készített nem rugalmas vagy nem gumizott kötött vagy hurkolt cikkek esetében lásd a 6. magyarázó megjegyzést.

(15)  SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated.

(16)  Ez a szabály 2005. december 31-ig alkalmazandó.

(17)  Amennyiben a számlanyilatkozatot az elfogadott exportőr állítja ki, az elfogadott exportőr engedélyének a számát kell beírni erre a helyre. Amennyiben a számlanyilatkozatot nem az elfogadott exportőr állítja ki, akkor a zárójelben levő szöveget ki kell hagyni, vagy a szöveg helyét üresen kell hagyni.

(18)  A termékek származását fel kell tüntetni. Amennyiben a számlanyilatkozat részben vagy egészben Ceutából vagy Melillából származó termékekre vonatkozik, az exportőr ezt a tényt köteles a nyilatkozatot tartalmazó dokumentumon »CM« jelölés elhelyezésével egyértelműen jelezni.

(19)  Amennyiben az információ a dokumentumon fel van tüntetve, ezek a jelzések elhagyhatók.

(20)  Olyan esetekben, amikor az exportőr nem köteles aláírni, akkor az aláírási kötelezettség alóli mentesség az aláíró nevének feltüntetésére vonatkozó mentességet is eredményezi.

(21)  Az 1999. december 13-i 1999/96/EK irányelv (HL L 44., 2000.2.16., 1. o.).

(22)  a 0,75 dm3-nél kisebb hengerűrtartalmú és 3 000 min–1-nél magasabb névleges fordulatszámú motoroknál.

(23)  a 0,75 dm3-nél kisebb hengerűrtartalmú és 3 000 min–1-nél magasabb névleges fordulatszámú motoroknál.

(24)  Csak földgáz-üzemű motoroknál.

(25)  Nem alkalmazható gázüzemű motoroknál.

----