# Euroopan unionin L 144/8. k

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 144 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta8. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 144

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta8. kesäkuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 860/2005, annettu 30 päivänä toukokuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 27/2005 muuttamisesta Grönlannin, Färsaarten ja Islannin vesillä olevien kalastusmahdollisuuksien osalta ja turskan kalastuksen osalta Pohjanmerellä sekä asetuksen (EY) N:o 2270/2004 muuttamisesta syvänmeren haiden ja lestikalan kalastuksen osalta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 861/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 862/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan rakeisen polytetrafluorieteenin (PTFE) tuonnissa | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 863/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 459/2005 muuttamisesta Itävallan interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta | 37 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 864/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 615/2005 muuttamisesta Slovakian interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta | 39 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 865/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2707/2000 muuttamisesta | 41 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 860/2005, annettu 30 päivänä toukokuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 27/2005 muuttamisesta Grönlannin, Färsaarten ja Islannin vesillä olevien kalastusmahdollisuuksien osalta ja turskan kalastuksen osalta Pohjanmerellä sekä asetuksen (EY) N:o 2270/2004 muuttamisesta syvänmeren haiden ja lestikalan kalastuksen osalta

1

Komission asetus (EY) N:o 861/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

9

*

Komission asetus (EY) N:o 862/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan rakeisen polytetrafluorieteenin (PTFE) tuonnissa

11

Komission asetus (EY) N:o 863/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 459/2005 muuttamisesta Itävallan interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

37

Komission asetus (EY) N:o 864/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 615/2005 muuttamisesta Slovakian interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

39

Komission asetus (EY) N:o 865/2005, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2707/2000 muuttamisesta

41

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta | 42 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisön rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksen valvonta-, tarkastus- ja seurantaohjelmille vuodeksi 2005
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1630) | 43 |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, yhden satamasta poissaoloa koskevan lisäpäivän myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle neuvoston asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteen IV a mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1657) | 51 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta

42

Komissio

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisön rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksen valvonta-, tarkastus- ja seurantaohjelmille vuodeksi 2005
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1630)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1630)

43

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, yhden satamasta poissaoloa koskevan lisäpäivän myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle neuvoston asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteen IV a mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1657)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1657)

51

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston päätös 2005/426/YUTP, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta | 52 |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/427/YUTP, 6 päivältä kesäkuuta 2005, erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP ajantasaistamisesta ja yhteisen kannan 2005/220/YUTP kumoamisesta | 54 |
| | * | Neuvoston päätös 2005/428/YUTP, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/221/YUTP kumoamisesta | 59 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston päätös 2005/426/YUTP, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

52

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/427/YUTP, 6 päivältä kesäkuuta 2005, erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP ajantasaistamisesta ja yhteisen kannan 2005/220/YUTP kumoamisesta

54

*

Neuvoston päätös 2005/428/YUTP, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/221/YUTP kumoamisesta

59

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 860/2005,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 27/2005 muuttamisesta Grönlannin, Färsaarten ja Islannin vesillä olevien kalastusmahdollisuuksien osalta ja turskan kalastuksen osalta Pohjanmerellä sekä asetuksen (EY) N:o 2270/2004 muuttamisesta syvänmeren haiden ja lestikalan kalastuksen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

ottaa huomioon turskakantojen elvytystoimenpiteistä 26 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2004 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 27/2005 (3) vahvistetaan yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset vuodeksi 2005. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 27/2005 (3) vahvistetaan yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset vuodeksi 2005.

| (2) | On syytä korjata tietyt laskennalliset virheet, joita tehtiin jaettaessa kiintiöt jäsenvaltioille eräiden lajien osalta. |
| --- | --- |

(2)

On syytä korjata tietyt laskennalliset virheet, joita tehtiin jaettaessa kiintiöt jäsenvaltioille eräiden lajien osalta.

| (3) | Perusteltuihin tieteellisiin lausuntoihin ja parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perustuvan päätöksentekoprosessin parantamiseksi EY:n aluksiin olisi sovellettava samoja edellytyksiä siten, että EY:n vesialueilla pyydetyt kiintiöiden piiriin kuulumattomat lajit ilmoitetaan lajeittain aluetta kohden. |
| --- | --- |

(3)

Perusteltuihin tieteellisiin lausuntoihin ja parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perustuvan päätöksentekoprosessin parantamiseksi EY:n aluksiin olisi sovellettava samoja edellytyksiä siten, että EY:n vesialueilla pyydetyt kiintiöiden piiriin kuulumattomat lajit ilmoitetaan lajeittain aluetta kohden.

| (4) | Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisessä kalastusta ja meriympäristöä koskevassa sopimuksessa (4) määrätyn menettelyn mukaisesti yhteisö on neuvotellut Islannin kanssa vuoden 2005 kalastusoikeuksista. Neuvottelujen tulos olisi sisällytettävä asetukseen (EY) N:o 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisessä kalastusta ja meriympäristöä koskevassa sopimuksessa (4) määrätyn menettelyn mukaisesti yhteisö on neuvotellut Islannin kanssa vuoden 2005 kalastusoikeuksista. Neuvottelujen tulos olisi sisällytettävä asetukseen (EY) N:o 27/2005.

| (5) | Grönlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että yhteisö saa pyytää 1 000 tonnia arktisia taskurapuja Grönlannin vesillä. Lisäksi Grönlannin viranomaisten kanssa on sovittu, että punasimpun koko kiintiö alueilla V ja XIV voidaan pyytää pelagisella troolilla. |
| --- | --- |

(5)

Grönlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että yhteisö saa pyytää 1 000 tonnia arktisia taskurapuja Grönlannin vesillä. Lisäksi Grönlannin viranomaisten kanssa on sovittu, että punasimpun koko kiintiö alueilla V ja XIV voidaan pyytää pelagisella troolilla.

| (6) | On käynyt ilmi, että kuukausittaisten lisäkalastuspäivien myöntäminen Pohjanmeren aluksille, jotka kalastavat vedettävillä pyydyksillä, joissa on 120 millimetrin neliösilmäiset valikointiristikot, voisi vaarantaa turskan elvytyksen ja olisi asetuksen (EY) N:o 423/2004 8 artiklan vastaista. Pohjanmeri olisi sen vuoksi poistettava niiden alueiden luettelosta, joihin tätä lisäpäivien myöntämistä sovelletaan. Samoin on asianmukaista selkeyttää 120 millimetrin neliösilmäisten valikointiristikoiden tekniset erittelyt. |
| --- | --- |

(6)

On käynyt ilmi, että kuukausittaisten lisäkalastuspäivien myöntäminen Pohjanmeren aluksille, jotka kalastavat vedettävillä pyydyksillä, joissa on 120 millimetrin neliösilmäiset valikointiristikot, voisi vaarantaa turskan elvytyksen ja olisi asetuksen (EY) N:o 423/2004 8 artiklan vastaista. Pohjanmeri olisi sen vuoksi poistettava niiden alueiden luettelosta, joihin tätä lisäpäivien myöntämistä sovelletaan. Samoin on asianmukaista selkeyttää 120 millimetrin neliösilmäisten valikointiristikoiden tekniset erittelyt.

| (7) | Syvänmeren haiden kalastusmahdollisuuksia ICES-suuralueella X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) olisi lisättävä 120 tonniin, jolloin muun kalastuksen ohessa väistämättöminä sivusaaliina saatavat syvänmeren haisaaliit saadaan purkaa. |
| --- | --- |

(7)

Syvänmeren haiden kalastusmahdollisuuksia ICES-suuralueella X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) olisi lisättävä 120 tonniin, jolloin muun kalastuksen ohessa väistämättöminä sivusaaliina saatavat syvänmeren haisaaliit saadaan purkaa.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteissä IV a ja IV c määriteltyjen alueiden välisiä keskinäisiä kalastussuhteita koskevat säännöt eivät saisi estää alusta käyttämästä sen asetuksen IV a mukaisesti käytettävissä olevien päivien enimmäismäärää. Mainittuja sääntöjä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteissä IV a ja IV c määriteltyjen alueiden välisiä keskinäisiä kalastussuhteita koskevat säännöt eivät saisi estää alusta käyttämästä sen asetuksen IV a mukaisesti käytettävissä olevien päivien enimmäismäärää. Mainittuja sääntöjä olisi sen vuoksi muutettava.

| (9) | Asetuksessa (EY) N:o 2270/2004 (5) vahvistetaan yhteisön alusten kalastusmahdollisuudet eräiden syvänmeren kalakantojen osalta vuosiksi 2005 ja 2006. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksessa (EY) N:o 2270/2004 (5) vahvistetaan yhteisön alusten kalastusmahdollisuudet eräiden syvänmeren kalakantojen osalta vuosiksi 2005 ja 2006.

| (10) | Lestikalan kalastusmahdollisuudet ICES-alueella V b ja ICES-suuralueilla VI ja VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) on laskettu väärin asetuksessa (EY) N:o 2270/2004, minkä vuoksi jako olisi korjattava. |
| --- | --- |

(10)

Lestikalan kalastusmahdollisuudet ICES-alueella V b ja ICES-suuralueilla VI ja VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) on laskettu väärin asetuksessa (EY) N:o 2270/2004, minkä vuoksi jako olisi korjattava.

| (11) | Yhteisön kalastajien toimeentulon turvaamiseksi on tärkeää avata nämä kalastusmahdollisuudet mahdollisimman pian. Asian kiireellisyys huomioon ottaen on ehdottoman välttämätöntä myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I osan 3 kohdassa tarkoitettuun kuuden viikon määräaikaan. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisön kalastajien toimeentulon turvaamiseksi on tärkeää avata nämä kalastusmahdollisuudet mahdollisimman pian. Asian kiireellisyys huomioon ottaen on ehdottoman välttämätöntä myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I osan 3 kohdassa tarkoitettuun kuuden viikon määräaikaan.

| (12) | Asetukset (EY) N:o 27/2005 ja (EY) N:o 2270/2004 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(12)

Asetukset (EY) N:o 27/2005 ja (EY) N:o 2270/2004 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 27/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 27/2005 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Yhteisön aluksilla on oikeus kalastaa liitteessä I vahvistettujen kiintiöiden rajoissa Färsaarten, Grönlannin, Islannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusvyöhykkeellä 9, 16 ja 17 artiklassa säädetyin edellytyksin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Yhteisön aluksilla on oikeus kalastaa liitteessä I vahvistettujen kiintiöiden rajoissa Färsaarten, Grönlannin, Islannin ja Norjan kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla sekä Jan Mayenin ympärillä sijaitsevalla kalastusvyöhykkeellä 9, 16 ja 17 artiklassa säädetyin edellytyksin.”

| 2) | Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”Yhteisön alukset saavat kalastaa Islannin lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla ainoastaan seuraavat koordinaatit yhdistävien suorien linjojen rajaamalla alueella: | Lounaisalue






  1. | 63° 12′ N ja 23° 05′ W, 62° 00′ N ja 26° 00′ W, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti:

”Yhteisön alukset saavat kalastaa Islannin lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla ainoastaan seuraavat koordinaatit yhdistävien suorien linjojen rajaamalla alueella:

Lounaisalue

1.

63° 12′ N ja 23° 05′ W, 62° 00′ N ja 26° 00′ W,

| 2. | 62° 58′ N ja 22° 25′ W, |
| --- | --- |

2.

62° 58′ N ja 22° 25′ W,

| 3. | 63° 06′ N ja 21° 30′ W, |
| --- | --- |

3.

63° 06′ N ja 21° 30′ W,

| 4. | 63° 03′ N ja 21° 00′ W – siitä 180° 00′ S; |
| --- | --- |

4.

63° 03′ N ja 21° 00′ W – siitä 180° 00′ S;

| | Kaakkoisalue






  1. | 63° 14′ N ja 10° 40′ W, |
| --- | --- | --- |

Kaakkoisalue

1.

63° 14′ N ja 10° 40′ W,

| 2. | 63° 14′ N ja 11° 23′ W, |
| --- | --- |

2.

63° 14′ N ja 11° 23′ W,

| 3. | 63° 35′ N ja 12° 21′ W, |
| --- | --- |

3.

63° 35′ N ja 12° 21′ W,

| 4. | 64° 00′ N ja 12° 30′ W, |
| --- | --- |

4.

64° 00′ N ja 12° 30′ W,

| 5. | 63° 53′ N ja 13° 30′ W, |
| --- | --- |

5.

63° 53′ N ja 13° 30′ W,

| 6. | 63° 36′ N ja 14° 30′ W, |
| --- | --- |

6.

63° 36′ N ja 14° 30′ W,

| 7. | 63° 10′ N ja 17° 00′ W – siitä 180° 00′ S.” |
| --- | --- |

7.

63° 10′ N ja 17° 00′ W – siitä 180° 00′ S.”

| 3) | Muutetaan liitteet I B, I C, I D, IV a, IV c ja VI tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liitteet I B, I C, I D, IV a, IV c ja VI tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2270/2004 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2270/2004 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUVL L 70, 9.3.2004, s. 8.

2

(3)  EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1.

3

(4)  EYVL L 161, 2.7.1993, s. 2.

4

(5)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 4.

5

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteet seuraavasti:

| 1) | Liitteessä I B:






  a) | Korvataan molvaa alueella III (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Liitteessä I B:

a)

Korvataan molvaa alueella III (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Molva

Molva molva

| Alue | : | III (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) |
| --- | --- | --- |

Alue

:

III (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet)

Belgia

10 (1)

Tanska

76

Saksa

10

Ruotsi

30

Yhdistynyt kuningaskunta

10 (1)

EY

136

| b) | Korvataan pohjankatkarapua alueilla II a (EY:n vedet) ja IV (EY:n vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Pohjankatkarapu

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan pohjankatkarapua alueilla II a (EY:n vedet) ja IV (EY:n vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Pohjankatkarapu

Pandalus borealis

| Alue | : | II a (EY:n vedet), IV (EY:n vedet)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Alue

:

II a (EY:n vedet), IV (EY:n vedet)

PRA/2AC4-C

Tanska

3 700

Alankomaat

35

Ruotsi

149

Yhdistynyt kuningaskunta

1 096

EY

4 980

TAC

4 980

Varo-TAC, johon sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa.”

| c) | Korvataan yhdistettyä kiintiötä EY:n vesillä alueilla V b, VI ja VII koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Yhdistetty kiintiö |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan yhdistettyä kiintiötä EY:n vesillä alueilla V b, VI ja VII koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Yhdistetty kiintiö

| Alue | : | EY:n vedet alueilla V b, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Alue

:

EY:n vedet alueilla V b, VI, VII

R/G/5B67-C

EY

Ei merkitystä

Norja

600 (2)

TAC

Ei merkitystä

| d) | Korvataan muita lajeja EY:n vesillä alueilla II a, IV ja VI a (linjan 56° 30' N pohjoispuolella) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Muut lajit |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan muita lajeja EY:n vesillä alueilla II a, IV ja VI a (linjan 56° 30' N pohjoispuolella) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Muut lajit

| Alue | : | EY:n vedet alueilla II a, IV, VI a (linjan 56° 30' N pohjoispuolella)
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Alue

:

EY:n vedet alueilla II a, IV, VI a (linjan 56° 30' N pohjoispuolella)

OTH/2A46AN

EY

Ei merkitystä

Norja

4 720 (3)

Färsaaret

400 (4)

TAC

Ei merkitystä

| 2) | Liitteessä I C:






  a) | Korvataan arktisia taskurapuja alueilla NAFO 0,1 (Grönlannin vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Arktiset taskuravut

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Liitteessä I C:

a)

Korvataan arktisia taskurapuja alueilla NAFO 0,1 (Grönlannin vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Arktiset taskuravut

Chionoecetes spp.

| Alue | : | NAFO 0,1 (Grönlannin vedet)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Alue

:

NAFO 0,1 (Grönlannin vedet)

PCR/N01GRN

Irlanti

125

Espanja

875

EY

1 000

TAC

Ei merkitystä

Varo-TAC, johon ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 847/96 3 eikä 4 artiklaa.”

| b) | Korvataan villakuoretta alueilla V ja XIV (Grönlannin vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Villakuoret

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan villakuoretta alueilla V ja XIV (Grönlannin vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Villakuoret

Mallotus villosus

| Alue | : | V, XIV (Grönlannin vedet)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Alue

:

V, XIV (Grönlannin vedet)

CAP/514GRN

Kaikki jäsenvaltiot

0

EY

50 050 (5)
   (6)

TAC

Ei merkitystä

| c) | Korvataan punasimppua alueilla V ja XIV (Grönlannin vedet) koskeva kohta kahdella kohdalla seuraavasti:














  ”Laji | : | Punasimppu

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan punasimppua alueilla V ja XIV (Grönlannin vedet) koskeva kohta kahdella kohdalla seuraavasti:

”Laji

:

Punasimppu

Sebastes spp.

| Alue | : | V, XIV (Grönlannin vedet)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Alue

:

V, XIV (Grönlannin vedet)

RED/514GRN

Saksa

11 794 (10)

Ranska

60 (10)

Yhdistynyt kuningaskunta

84 (10)

EY

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

Ei merkitystä

Ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 847/96 3 eikä 4 artiklaa.

| Laji | : | Punasimppu

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Laji

:

Punasimppu

Sebastes spp.

| Alue | : | V a (Islannin vedet)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Alue

:

V a (Islannin vedet)

RED/05A-IS

Belgia

100 (11)
   (12)

Saksa

1 690 (11)
   (12)

Ranska

50 (11)
   (12)

Yhdistynyt kuningaskunta

1 160 (11)
   (12)

EY

3 000 (11)
   (12)

TAC

Ei merkitystä

| 3) | Korvataan liitteessä ID oleva valkosuomuturskaa alueella NAFO 3NO koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | alkosuomuturska

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Korvataan liitteessä ID oleva valkosuomuturskaa alueella NAFO 3NO koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

alkosuomuturska

Urophycis tenuis

| Alue | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO |
| --- | --- | --- |

Alue

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO

Espanja

2 165

Portugali

2 835

EY

5 000

TAC

8 500

Ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 847/96 3 eikä 4 artiklaa.”

| 4) | Liitteessä IV a:






  a) | Korvataan taulukko II taulukolla seuraavasti:
  ”Taulukko II – Poikkeukset taulukon I alueellaolopäivistä ja satamastapoissaolopäivistä sekä muut edellytykset








  Alue | Pyydys määritelty 4 kohdassa: | Aluksen kalastustoiminta vuonna 2002 (13) | Päivät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alue määritelty 2 kohdassa: | 4 a, 4 e | Alle 5 % kustakin seuraavista: turska, kielikampela ja punakampela | Ei rajoitusta (14) |
| Alue määritelty 2 kohdassa: | 4 a, 4 b | Alle 5 % turskaa | 100–< 120 mm:n silmäkoon osalta enintään 13 päivää
  ≥ 120 mm:n silmäkoon osalta enintään 14 päivää |
| Kattegat ja Pohjanmeri | 4 c, pyydyksen silmäkoko vähintään 220 mm | Alle 5 % turskaa ja yli 5 % piikkikampelaa ja rasvakalaa | Enintään 15 päivää |
| Kattegat ja Skagerrak | 4 a, pyydys, jossa on 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (15) | Ei tiedossa | 12 päivää |
| Englannin kanaali | 4 c, riimuverkot, joiden silmäkoko on enintään 110 mm | Alukset poissa satamasta enintään 24 tuntia | 19 päivää |

4)

Liitteessä IV a:

a)

Korvataan taulukko II taulukolla seuraavasti:

”Taulukko II – Poikkeukset taulukon I alueellaolopäivistä ja satamastapoissaolopäivistä sekä muut edellytykset

Alue

Pyydys määritelty 4 kohdassa:

Aluksen kalastustoiminta vuonna 2002 (13)

Päivät

Alue määritelty 2 kohdassa:

4 a, 4 e

Alle 5 % kustakin seuraavista: turska, kielikampela ja punakampela

Ei rajoitusta (14)

Alue määritelty 2 kohdassa:

4 a, 4 b

Alle 5 % turskaa

100–< 120 mm:n silmäkoon osalta enintään 13 päivää

≥ 120 mm:n silmäkoon osalta enintään 14 päivää

Kattegat ja Pohjanmeri

4 c, pyydyksen silmäkoko vähintään 220 mm

Alle 5 % turskaa ja yli 5 % piikkikampelaa ja rasvakalaa

Enintään 15 päivää

Kattegat ja Skagerrak

4 a, pyydys, jossa on 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (15)

Ei tiedossa

12 päivää

Englannin kanaali

4 c, riimuverkot, joiden silmäkoko on enintään 110 mm

Alukset poissa satamasta enintään 24 tuntia

19 päivää

| b) | Korvataan lisäyksessä 1 olevan 4 kohdan a alakohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Valikointiristikko sijoitetaan yläpuoliseen havaskappaleeseen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan lisäyksessä 1 olevan 4 kohdan a alakohdan toinen virke seuraavasti:

”Valikointiristikko sijoitetaan yläpuoliseen havaskappaleeseen.”

| 5) | Korvataan liitteessä IV c oleva 6 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”6. | a) | Alus, jolla on mukanaan joitakin 4 kohdassa määriteltyjä pyydyksiä, saa olla kalenterikuukaudessa alueella ja poissa satamasta enintään taulukossa I vahvistetun määrän päiviä.
  Jos alus käy kalastusmatkan aikana kahdella eri alueella, päivä lasketaan vietetyksi alueella, jossa alus oli suurimman osan aikaa kyseisenä päivänä.
  Niiden päivien lukumäärä, joina alus on tämän liitteen 2 kohdassa määritellystä alueesta ja liitteessä IV a olevassa 2 kohdassa määritellystä alueesta muodostuvalla kokonaisalueella, ei saa ylittää tämän liitteen taulukossa I vahvistettua määrää. Niiden päivien lukumäärän, joina alus on liitteessä IV a olevassa 2 kohdassa määritellyillä alueilla, on kuitenkin oltava liitteen IV a mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän mukainen.
  Taulukko I – Alueellaolo- ja satamastapoissaolopäivien enimmäismäärä pyydyksittäin







  Alue määritelty 2 kohdassa: | Pyydys määritelty kohdassa: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | Englannin kanaalin länsiosa (ICES-alue VII e). |

5)

Korvataan liitteessä IV c oleva 6 kohdan a alakohta seuraavasti:

”6.

a)

Alus, jolla on mukanaan joitakin 4 kohdassa määriteltyjä pyydyksiä, saa olla kalenterikuukaudessa alueella ja poissa satamasta enintään taulukossa I vahvistetun määrän päiviä.

Jos alus käy kalastusmatkan aikana kahdella eri alueella, päivä lasketaan vietetyksi alueella, jossa alus oli suurimman osan aikaa kyseisenä päivänä.

Niiden päivien lukumäärä, joina alus on tämän liitteen 2 kohdassa määritellystä alueesta ja liitteessä IV a olevassa 2 kohdassa määritellystä alueesta muodostuvalla kokonaisalueella, ei saa ylittää tämän liitteen taulukossa I vahvistettua määrää. Niiden päivien lukumäärän, joina alus on liitteessä IV a olevassa 2 kohdassa määritellyillä alueilla, on kuitenkin oltava liitteen IV a mukaisesti vahvistetun enimmäismäärän mukainen.

Taulukko I – Alueellaolo- ja satamastapoissaolopäivien enimmäismäärä pyydyksittäin

Alue määritelty 2 kohdassa:

Pyydys määritelty kohdassa:

4a

4b

2.

Englannin kanaalin länsiosa (ICES-alue VII e).

20

20”

| 6) | Korvataan liitteessä VI oleva I osa seuraavasti:
  ”I OSA

  KOLMANSIEN MAIDEN VESILLÄ PYYTÄVIEN YHTEISÖN ALUSTEN LISENSSEJÄ JA KALASTUSLUPIA KOSKEVAT MÄÄRÄLLISET RAJOITUKSET










  Kalastusalue | Kalastus | Lisenssien lukumäärä | Lisenssien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken | Alusten sallittu enimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norjan vedet ja Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue | Silli, linjan 62° 00' N pohjoispuolella | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Pohjakalalajit, linjan 62° 00' N pohjoispuolella | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrilli, linjan 62° 00' N eteläpuolella, kurenuottakalastus | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | Ei merkitystä |
| Makrilli, linjan 62° 00' N eteläpuolella, troolikalastus | 19 | | Ei merkitystä |
| Makrilli, linjan 62° 00' N pohjoispuolella, kurenuottakalastus | 11 (17) | DK: 11 | Ei merkitystä |
| Rehukalalajit, linjan 62° 00' N pohjoispuolella | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Färsaarten vedet | Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden enimmäispituus on 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Turskan ja koljan kohdennettu kalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 135 mm, linjan 62° 28' N eteläpuolella ja linjan 6° 30' W itäpuolella olevalla alueella | 8 (18) | | 4 |
| Troolaus Färsaarten perusviivoista 21 meripeninkulman vyöhykkeen rajan ulkopuolella. Kyseiset alukset voivat ajanjaksoina 1.3.–31.5. ja 1.10.–31.12. harjoittaa pyyntiä linjojen 61° 20' N ja 62° 00' N välisellä vyöhykkeellä sekä 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä perusviivoista | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Tylppäpyrstömolvan troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 100 mm, linjan 61° 30' N eteläpuolella ja linjan 9° 00' W länsipuolella olevalla alueella, linjojen 7° 00' W ja 9° 00' W välisellä alueella linjan 60° 30' N eteläpuolella, sekä pisteet 60° 30' N, 7° 00' W ja 60° 00' N, 6° 00' W yhdistävän viivan lounaispuolella olevalla alueella | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Seidin kohdennettu troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 120 mm; perän vahvikeköyden käyttäminen on sallittua. | 70 | | 22 (20) |
| Mustakitaturskan pyynti. Lisenssien kokonaismäärää voidaan lisätä neljällä aluksella parien muodostamiseksi, jos Färsaarten viranomaiset ottavat käyttöön erityisiä sääntöjä ’mustakitaturskan nk. pääpyyntialueelle pääsystä’. | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Siimakalastus | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrillin kalastus | 12 | DK: 12 | 12 |
| Sillin kalastus linjan 62° N pohjoispuolella | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Islanti | Kaikki kalastukset | 18 | | 5 |
| Venäjän federaation vedet | Kaikki kalastukset | pm | | pm |
| Turskan kalastus | 7 (21) | | pm |
| Kilohailin kalastus | pm | | pm |

6)

Korvataan liitteessä VI oleva I osa seuraavasti:

”I OSA

KOLMANSIEN MAIDEN VESILLÄ PYYTÄVIEN YHTEISÖN ALUSTEN LISENSSEJÄ JA KALASTUSLUPIA KOSKEVAT MÄÄRÄLLISET RAJOITUKSET

Kalastusalue

Kalastus

Lisenssien lukumäärä

Lisenssien jakautuminen jäsenvaltioiden kesken

Alusten sallittu enimmäismäärä

Norjan vedet ja Jan Mayenia ympäröivä kalastusalue

Silli, linjan 62° 00' N pohjoispuolella

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Pohjakalalajit, linjan 62° 00' N pohjoispuolella

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrilli, linjan 62° 00' N eteläpuolella, kurenuottakalastus

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

Ei merkitystä

Makrilli, linjan 62° 00' N eteläpuolella, troolikalastus

19

Ei merkitystä

Makrilli, linjan 62° 00' N pohjoispuolella, kurenuottakalastus

11 (17)

DK: 11

Ei merkitystä

Rehukalalajit, linjan 62° 00' N pohjoispuolella

480

DK: 450, UK: 30

150

Färsaarten vedet

Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden enimmäispituus on 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Turskan ja koljan kohdennettu kalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 135 mm, linjan 62° 28' N eteläpuolella ja linjan 6° 30' W itäpuolella olevalla alueella

8 (18)

4

Troolaus Färsaarten perusviivoista 21 meripeninkulman vyöhykkeen rajan ulkopuolella. Kyseiset alukset voivat ajanjaksoina 1.3.–31.5. ja 1.10.–31.12. harjoittaa pyyntiä linjojen 61° 20' N ja 62° 00' N välisellä vyöhykkeellä sekä 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä perusviivoista

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Tylppäpyrstömolvan troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 100 mm, linjan 61° 30' N eteläpuolella ja linjan 9° 00' W länsipuolella olevalla alueella, linjojen 7° 00' W ja 9° 00' W välisellä alueella linjan 60° 30' N eteläpuolella, sekä pisteet 60° 30' N, 7° 00' W ja 60° 00' N, 6° 00' W yhdistävän viivan lounaispuolella olevalla alueella

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Seidin kohdennettu troolikalastus verkoilla, joiden vähimmäissilmäkoko on 120 mm; perän vahvikeköyden käyttäminen on sallittua.

70

22 (20)

Mustakitaturskan pyynti. Lisenssien kokonaismäärää voidaan lisätä neljällä aluksella parien muodostamiseksi, jos Färsaarten viranomaiset ottavat käyttöön erityisiä sääntöjä ’mustakitaturskan nk. pääpyyntialueelle pääsystä’.

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Siimakalastus

10

UK: 10

6

Makrillin kalastus

12

DK: 12

12

Sillin kalastus linjan 62° N pohjoispuolella

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Islanti

Kaikki kalastukset

18

5

Venäjän federaation vedet

Kaikki kalastukset

pm

pm

Turskan kalastus

7 (21)

pm

Kilohailin kalastus

pm

pm

---

(1)  Ei saa kalastaa alueella 3 III b, c, d.”

(2)  Pyydettävä vain pitkälläsiimalla; mukaan luettuina lestikala, siimaturska ja suomuturska.”

(3)  Vain alueet II a ja IV. Mukaan luettuina kalastustyypit, joita ei ole erikseen mainittu.

(4)  Vain valkolihaisten lajien sivusaaliit alueilla IV ja VI a.”

(5)  Josta 45 930 tonnia myönnetään Islannille.

(6)  Kalastettava ennen huhtikuun30 päivää 2005.”

(7)  Voidaan pyytää pelagisella troolilla. Pohjatroolilla ja pelagisella troolilla pyydetyt saaliit on ilmoitettava erikseen. Voidaan kalastaa itä- tai länsipuolelta.

(8)  Pelagisella troolilla pyydettävä 3 500 tonnia myönnetään Norjalle.

(9)  500 tonnia myönnetään Färsaarille. Pohjatroolilla ja pelagisella troolilla pyydetyt saaliit on kirjattava erikseen.

(10)  Väliaikainen kiintiö, kunnes vuotta 2005 koskevat kalastusneuvottelut Tanskan kanssa (Färsaarten ja Grönlannin puolesta) on saatu päätökseen.

(11)  Väistämättömät sivusaaliit mukaan luettuina (turska ei ole sallittu).

(12)  Pyydettävä heinäkuun ja joulukuun välisenä aikana.”

(13)  Tarkistettu EY-kalastuspäiväkirjasta – vuosittain keskimäärin purettu saalis elopainona.

(14)  Alus voi olla alueella kyseisen kuukauden kaikkina päivinä.

(15)  Alusten, joihin tätä poikkeusta sovelletaan, on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistettuja edellytyksiä.”

(16)  Jakoa sovelletaan kurenuotta- ja troolikalastukseen.

(17)  Valitaan 11:stä makrillin kurenuottakalastukseen leveyspiirin 62° 00' N eteläpuolella käytettävissä olevasta lisenssistä.

(18)  Vuoden 1999 pöytäkirjan mukaisesti turskan ja koljan kohdennettua kalastusta koskevat luvut sisältyvät kohtaan ’Kaikki troolikalastus aluksilla, joiden enimmäispituus on 180 jalkaa, 12–21 meripeninkulman vyöhykkeellä Färsaarten perusviivoista’.

(19)  Luvut koskevat alusten enimmäismäärää tiettynä ajankohtana.

(20)  Luvut sisältyvät kohtaan ’Troolaus Färsaarten perusviivoista 21 meripeninkulman vyöhykkeen rajan ulkopuolella’.

(21)  Koskee vain Latvian lipun alla purjehtivia aluksia.”

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2270/2004 liitteessä oleva 2 osa seuraavasti:

| 1) | Korvataan arktisia syvänmeren haita alueella X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Syvänmeren hait |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan arktisia syvänmeren haita alueella X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Syvänmeren hait

| Alue | : | X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) |
| --- | --- | --- |

Alue

:

X (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet)

Portugali

120

EY (1)

120

| 2) | Korvataan lestikalaa alueilla V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:














  ”Laji | : | Lestikala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan lestikalaa alueilla V b, VI ja VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) koskeva kohta seuraavasti:

”Laji

:

Lestikala

Coryphaenoides rupestris

| Alue | : | V b, VI, VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet) |
| --- | --- | --- |

Alue

:

V b, VI, VII (yhteisön vedet ja kansainväliset vedet)

Saksa

10

Viro

77

Espanja

85

Ranska

4 327

Irlanti

341

Liettua

99

Puola

50

Yhdistynyt kuningaskunta

254

Muut (2)

10

EY

5 253

---

(1)  Koskee ainoastaan sivusaaliita. Kohdennettua kalastusta ei sallita tässä kiintiössä.”

(2)  Koskee ainoastaan sivusaaliita. Kohdennettua kalastusta ei sallita tässä kiintiössä.”

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 861/2005,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 7 päivänä kesäkuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 862/2005,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005,

väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan rakeisen polytetrafluorieteenin (PTFE) tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä syyskuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan rakeisen polytetrafluorieteenin, jäljempänä ’PTFE’, tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä syyskuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan rakeisen polytetrafluorieteenin, jäljempänä ’PTFE’, tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 26 päivänä heinäkuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia PTFE:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Valitukseen sisältynyt näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 26 päivänä heinäkuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia PTFE:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Valitukseen sisältynyt näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta vientiä harjoittaville venäläisille ja kiinalaisille tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisten viejämaiden edustajille sekä valituksen tekijälle ja kaikille tiedossa olleille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta vientiä harjoittaville venäläisille ja kiinalaisille tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisten viejämaiden edustajille sekä valituksen tekijälle ja kaikille tiedossa olleille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Koska valituksessa mainittuja vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisen paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Koska valituksessa mainittuja vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisen paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (5) | Jotta komissio voi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia kiinalaisia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot PTFE:hen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen ajanjakso). |
| --- | --- |

(5)

Jotta komissio voi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia kiinalaisia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot PTFE:hen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen ajanjakso).

| (6) | Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella ja otantaa koskeviin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän vuoksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeellinen kiinalaisten viejien osalta. |
| --- | --- |

(6)

Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella ja otantaa koskeviin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän vuoksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeellinen kiinalaisten viejien osalta.

| (7) | Jotta vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat voivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat voivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kolmelta kiinalaiselta ja kahdelta venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, kolmelta yhteisön tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kolmelta kiinalaiselta ja kahdelta venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, kolmelta yhteisön tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta.

| (9) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat






  — | Dupont de Nemours BV, Alankomaat |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Dupont de Nemours BV, Alankomaat

| — | Dyneon, Saksa |
| --- | --- |

—

Dyneon, Saksa

| — | Solvay Solexys, Italia. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Italia.

| b) | Etuyhteydetön tuoja






  — | Resyncom, Saksa. |
| --- | --- | --- |

b)

Etuyhteydetön tuoja

—

Resyncom, Saksa.

| c) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

c)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Priborlab Ltd |
| --- | --- | --- |

d)

Venäjällä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Priborlab Ltd

| — | Open Joint Stock Company ”Halogen”. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company ”Halogen”.

| e) | Etuyhteydessä oleva tuoja






  — | Chemical Goods Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- | --- |

e)

Etuyhteydessä oleva tuoja

—

Chemical Goods Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.

| (10) | Koska niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei voitaisi myöntää markkinatalouskohtelua, oli tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata eli Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, koskevien tietojen perusteella, tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., USA |
| --- | --- | --- |

(10)

Koska niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei voitaisi myöntää markkinatalouskohtelua, oli tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata eli Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, koskevien tietojen perusteella, tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., USA

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc, USA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc, USA.

3.   Tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntausten tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntausten tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Yleistä

| (12) | Fluoripolymeerit ovat ryhmä suorituskykyisiä muoveja, joista polytetrafluorieteeni (PTFE) on tunnetuin ja eniten käytetty. |
| --- | --- |

(12)

Fluoripolymeerit ovat ryhmä suorituskykyisiä muoveja, joista polytetrafluorieteeni (PTFE) on tunnetuin ja eniten käytetty.

| (13) | Rakeinen PTFE on kemiallinen tuote (fluoripolymeeri), jolla on useita kestävyysominaisuuksia, kuten korkea sulamispiste, hyvä lämpöstabiilius, liukenemattomuus, tulenkestävyys ja pieni suhteellinen permittiivisyys. Sitä käytetään aineosana useilla teollisuuden aloilla, esimerkiksi kemian-, kone-, sähkö- (johtojen sisäpuoliset suojakuoret), autonvalmistus- ja rakennusteollisuudessa (eristeenä) sekä ruoanvalmistusvälineissä (pannut), tekstiileissä ja biolääketieteen (kirurgiset välineet) alalla. Tunnetuin merkki, jolla tuotetta markkinoidaan, on ”Teflon”. |
| --- | --- |

(13)

Rakeinen PTFE on kemiallinen tuote (fluoripolymeeri), jolla on useita kestävyysominaisuuksia, kuten korkea sulamispiste, hyvä lämpöstabiilius, liukenemattomuus, tulenkestävyys ja pieni suhteellinen permittiivisyys. Sitä käytetään aineosana useilla teollisuuden aloilla, esimerkiksi kemian-, kone-, sähkö- (johtojen sisäpuoliset suojakuoret), autonvalmistus- ja rakennusteollisuudessa (eristeenä) sekä ruoanvalmistusvälineissä (pannut), tekstiileissä ja biolääketieteen (kirurgiset välineet) alalla. Tunnetuin merkki, jolla tuotetta markkinoidaan, on ”Teflon”.

2.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (14) | Tarkasteltavana oleva tuote on niin sanottu rakeinen polytetrafluorieteeni (PTFE), joka sisältää enintään 3 prosenttia muita monomeerejä kuin tetrafluorieteeniä, ilman täyteaineita, jauhettuna tai pelleteiksi valmistettuna, lukuun ottamatta mikrosoituja aineosia, ja sen raakapolymeeri (reaktorirae), jälkimmäinen sekä märkänä että kuivana. Huolimatta siitä, että tuotteesta esiintyy eri lajeja muotoerojen, keskimääräisen raekoon, lämpökäsittelyn tai komonomeeripitoisuuden erojen mukaan, tässä menettelyssä niitä pidetään yhtenä tuotteena, koska niillä on samat fyysiset ominaisuudet ja niiden pääasialliset käyttötarkoitukset ovat olennaisesti samat. Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana oleva tuote on niin sanottu rakeinen polytetrafluorieteeni (PTFE), joka sisältää enintään 3 prosenttia muita monomeerejä kuin tetrafluorieteeniä, ilman täyteaineita, jauhettuna tai pelleteiksi valmistettuna, lukuun ottamatta mikrosoituja aineosia, ja sen raakapolymeeri (reaktorirae), jälkimmäinen sekä märkänä että kuivana. Huolimatta siitä, että tuotteesta esiintyy eri lajeja muotoerojen, keskimääräisen raekoon, lämpökäsittelyn tai komonomeeripitoisuuden erojen mukaan, tässä menettelyssä niitä pidetään yhtenä tuotteena, koska niillä on samat fyysiset ominaisuudet ja niiden pääasialliset käyttötarkoitukset ovat olennaisesti samat. Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 3904 61 00.

3.   Samankaltainen tuote

| (15) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä PTFE:llä, molempien viejämaiden kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä PTFE:llä sekä vertailumaan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä PTFE:llä todettiin olevan olennaisesti samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään väliaikaisesti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä PTFE:llä, molempien viejämaiden kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä PTFE:llä sekä vertailumaan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä PTFE:llä todettiin olevan olennaisesti samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään väliaikaisesti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

| (16) | Molemmat tuojat väittivät, että joissakin käyttötarkoituksissa Venäjältä ja Kiinasta tuotu tuote ei kilpaile lainkaan yhteisön markkinoilla tuotetun ja myydyn PTFE:n kanssa. Tämä koskee lähinnä PTFE-kuonaa tai vaatimuksia vastaamatonta materiaalia, jota käytetään sellaisen PTFE:n valmistuksessa, jonka hiukkaskoko on hyvin pieni. Tällaista hienojakoista tuotetta käytetään esimerkiksi lisäaineena muovien jalostuksessa sekä painomusteissa ja metallien pinnoitteissa. Väitettä ei voitu hyväksyä, sillä myös yhteisön tuotannonalalla todettiin tuotettavan kuonaa tai vaatimuksia vastaamatonta materiaalia, jota myydään samoille asiakkaille. |
| --- | --- |

(16)

Molemmat tuojat väittivät, että joissakin käyttötarkoituksissa Venäjältä ja Kiinasta tuotu tuote ei kilpaile lainkaan yhteisön markkinoilla tuotetun ja myydyn PTFE:n kanssa. Tämä koskee lähinnä PTFE-kuonaa tai vaatimuksia vastaamatonta materiaalia, jota käytetään sellaisen PTFE:n valmistuksessa, jonka hiukkaskoko on hyvin pieni. Tällaista hienojakoista tuotetta käytetään esimerkiksi lisäaineena muovien jalostuksessa sekä painomusteissa ja metallien pinnoitteissa. Väitettä ei voitu hyväksyä, sillä myös yhteisön tuotannonalalla todettiin tuotettavan kuonaa tai vaatimuksia vastaamatonta materiaalia, jota myydään samoille asiakkaille.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Yleiset menetelmät

| (17) | Jäljempänä kuvataan yleiset menetelmät. Näin ollen niitä seuraavissa polkumyyntiä koskevissa päätelmissä asianomaisten maiden osalta esitetään ainoastaan kutakin viejämaata erityisesti koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Jäljempänä kuvataan yleiset menetelmät. Näin ollen niitä seuraavissa polkumyyntiä koskevissa päätelmissä asianomaisten maiden osalta esitetään ainoastaan kutakin viejämaata erityisesti koskevat tiedot.

1.1   Normaaliarvo

| (18) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti selvitettiin ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan PTFE:n kotimarkkinamyynti edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan yhteisöön viemästä kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti selvitettiin ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan PTFE:n kotimarkkinamyynti edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan yhteisöön viemästä kokonaismäärästä.

| (19) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt PTFE-lajit, jotka ovat samanlaisia tai täysin vastaavia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt tuotelajit. Tuotelajin perusteella tehdyssä tutkinnassa komissio piti samanlaisina tai täysin vastaavina sellaisia kotimarkkinoilla myytyjä ja vietyjä tuotelajeja, joiden keskimääräinen hiukkaskoko, lämpökäsittely ja komonomeeripitoisuus olivat samanlaiset. |
| --- | --- |

(19)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt PTFE-lajit, jotka ovat samanlaisia tai täysin vastaavia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt tuotelajit. Tuotelajin perusteella tehdyssä tutkinnassa komissio piti samanlaisina tai täysin vastaavina sellaisia kotimarkkinoilla myytyjä ja vietyjä tuotelajeja, joiden keskimääräinen hiukkaskoko, lämpökäsittely ja komonomeeripitoisuus olivat samanlaiset.

| (20) | Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn PTFE-lajin kanssa täysin vastaavaksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi riittävän edustavaa. PTFE-lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön viedyn PTFE-lajin koko myyntimäärästä. |
| --- | --- |

(20)

Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn PTFE-lajin kanssa täysin vastaavaksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi riittävän edustavaa. PTFE-lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön viedyn PTFE-lajin koko myyntimäärästä.

| (21) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin myydyn PTFE-lajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kannattavan myynnin osuus kyseisen PTFE-lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä. Kun vähintään määritettyjen tuotantokustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myydyn PTFE-lajin määrä oli vähintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka saatiin laskemalla tuotelajin kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana, riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(21)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin myydyn PTFE-lajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kannattavan myynnin osuus kyseisen PTFE-lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä. Kun vähintään määritettyjen tuotantokustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myydyn PTFE-lajin määrä oli vähintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka saatiin laskemalla tuotelajin kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana, riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa vai ei.

1.2   Vientihinta

| (22) | Kaikissa tapauksissa vientihinta vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Kaikissa tapauksissa vientihinta vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

1.3   Vertailu

| (23) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tapahtuisi varmasti tasapuolisesti, otettiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä niihin liittyviä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(23)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tapahtuisi varmasti tasapuolisesti, otettiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä niihin liittyviä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

1.4   Polkumyyntimarginaali

| (24) | Kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajeittain painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella. |
| --- | --- |

(24)

Kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajeittain painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.

1.5   Kiina

1.5.1   Markkinatalouskohtelu

| (25) | Perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.

| (26) | Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(26)

Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (27) | Kolme Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetun asiaa koskevan kyselylomakkeen. Komissio tarkisti kyseisten yritysten toimitiloissa kaikki ne markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina. |
| --- | --- |

(27)

Kolme Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetun asiaa koskevan kyselylomakkeen. Komissio tarkisti kyseisten yritysten toimitiloissa kaikki ne markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.

| (28) | Tutkimus osoitti, että yksikään edellä mainituista kolmesta yrityksestä ei täyttänyt vaadittuja edellytyksiä, joten niiden pyynnöt oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka kyseiset kolme yritystä täyttivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä.










  Yritys: | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan
  ensimmäinen luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan
  toinen luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan
  kolmas luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan
  neljäs luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan
  viides luetelmakohta |
| 1 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| 2 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| 3 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy |
| Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset |

(28)

Tutkimus osoitti, että yksikään edellä mainituista kolmesta yrityksestä ei täyttänyt vaadittuja edellytyksiä, joten niiden pyynnöt oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka kyseiset kolme yritystä täyttivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä.

Yritys:

Edellytykset

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan

ensimmäinen luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan

toinen luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan

kolmas luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan

neljäs luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan

viides luetelmakohta

1

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

2

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

3

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset

| (29) | Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitettyihin päätelmiin. Kaikki kolme yritystä vastustivat tehtyjä päätelmiä ja vaativat markkinatalouskohtelun myöntämistä. |
| --- | --- |

(29)

Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitettyihin päätelmiin. Kaikki kolme yritystä vastustivat tehtyjä päätelmiä ja vaativat markkinatalouskohtelun myöntämistä.

| (30) | Yksi yrityksistä epäili, voidaanko komission käytäntöä arvioida markkinatalouskohtelukelpoisuus perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen viiden edellytyksen perusteella pitää GATT/WTO-säännösten mukaisena. Lisäksi yritys väitti, että komissio perusti päätöksensä viittauksiin ja oletuksiin ja että perusasetuksen 2 artiklan 7 alakohtaa ei sovellettu objektiivisesti. |
| --- | --- |

(30)

Yksi yrityksistä epäili, voidaanko komission käytäntöä arvioida markkinatalouskohtelukelpoisuus perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen viiden edellytyksen perusteella pitää GATT/WTO-säännösten mukaisena. Lisäksi yritys väitti, että komissio perusti päätöksensä viittauksiin ja oletuksiin ja että perusasetuksen 2 artiklan 7 alakohtaa ei sovellettu objektiivisesti.

| (31) | Tämän vuoksi on syytä todeta, että tämä tutkimus, jonka osana arvioidaan, toimiiko vientiä harjoittava tuottaja markkinatalousolosuhteissa, tehdään perusasetuksen soveltuvien säännösten vaatimusten mukaisesti, jotka ovat täysin WTO-velvoitteiden mukaiset. |
| --- | --- |

(31)

Tämän vuoksi on syytä todeta, että tämä tutkimus, jonka osana arvioidaan, toimiiko vientiä harjoittava tuottaja markkinatalousolosuhteissa, tehdään perusasetuksen soveltuvien säännösten vaatimusten mukaisesti, jotka ovat täysin WTO-velvoitteiden mukaiset.

| (32) | Kuten yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, todistustaakka perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä on vientiä harjoittavalla tuottajalla. Ellei näyttöä ole esitetty, pyyntö markkinatalouskohtelun myöntämisestä on hylättävä. Tällainen päätelmä tehdään todennetun näytön objektiivisen analysoinnin perusteella, asiasta tiedotetaan asianomaisille yrityksille, ja siihen voi hakea muutosta tuomioistuimelta. |
| --- | --- |

(32)

Kuten yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, todistustaakka perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisestä on vientiä harjoittavalla tuottajalla. Ellei näyttöä ole esitetty, pyyntö markkinatalouskohtelun myöntämisestä on hylättävä. Tällainen päätelmä tehdään todennetun näytön objektiivisen analysoinnin perusteella, asiasta tiedotetaan asianomaisille yrityksille, ja siihen voi hakea muutosta tuomioistuimelta.

| (33) | Mitä tulee ensimmäiseen edellytykseen eli siihen, että yrityksen liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien mukaisesti ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että kustannukset määräytyvät markkina-arvojen mukaan, yhden yrityksen osalta pääteltiin, että sen yhtiösäännön noudattamisesta ei ollut näyttöä. Tämän vuoksi ei ollut näyttöä siitä, etteikö valtio voisi merkittävästi vaikuttaa yhtiössä tehtäviin päätöksiin, mikä oli mahdollista myös valtion omistuksessa olevan osakkaan välityksellä. Yritys kiisti komission päätelmän ja esitti perustelunaan, että sen yhtiösääntö takaa luotettavasti sen, että valtio ei pysty vaikuttamaan merkittävästi yrityksessä tehtäviin päätöksiin, ja että valtion omistuksessa oleva osakaskin on yksityisen yrityksen puolesta toimiva toimitsijamies. Yrityksen yhtiöjärjestyksessä määrätään kuitenkin sen organisaatiosta ja päätöksentekomenetelmistä. Koska tutkimus paljasti, että yhtiöjärjestystä ei noudatettu ja että yritys itse voisi sitä helposti muuttaa, voidaan kohtuudella päätellä, että vaikka kyseisessä yhtiöjärjestyksessä olisi säännöksiä, joiden tarkoituksena on estää valtiota vaikuttamasta merkittävästi yrityksen päätöksentekoon, ne ovat epäluotettavia eivätkä voi antaa asiasta varmuutta. Lisäksi yritys ei antanut näkyvyyden lisäksi mitään muuta selitystä sille, miksi valtion omistama rahasto oli sen varsinainen osakas. Yrityksen toimitiloissa tapahtuneen tarkastuskäynnin aikana sen sijaan esitettiin, että tämän ansiosta yritys saisi muun muassa helpommin rahoitusta tulevaisuudessa. Tämän vuoksi vaaraa valtion puuttumisesta yrityksen asioihin pidettiin merkittävänä.
  Yritys väitti myös raaka-aineiden hintojensa olevan markkina-arvojen mukaisia, päinvastoin kuin komission yksiköt olivat päätelleet. Tästä ei esitetty mitään näyttöä, ja lisäksi toisiinsa verrattavia raaka-aineostoja tehtiin eri hinnoilla, eikä yritys pystynyt antamaan näille merkittäville eroille mitään järkevää selitystä.
  Tästä syystä oli pääteltävä, ettei kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ollut toimittanut riittävästi tietoja siitä, että se toimii markkinatalousolosuhteissa. Perustelut, jotka asianomainen yritys esitti saatuaan asiasta ilmoituksen, eivät voineet kumota tehtyä päätelmää, ja pyyntö oli hylättävä. |
| --- | --- |

(33)

Mitä tulee ensimmäiseen edellytykseen eli siihen, että yrityksen liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien mukaisesti ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että kustannukset määräytyvät markkina-arvojen mukaan, yhden yrityksen osalta pääteltiin, että sen yhtiösäännön noudattamisesta ei ollut näyttöä. Tämän vuoksi ei ollut näyttöä siitä, etteikö valtio voisi merkittävästi vaikuttaa yhtiössä tehtäviin päätöksiin, mikä oli mahdollista myös valtion omistuksessa olevan osakkaan välityksellä. Yritys kiisti komission päätelmän ja esitti perustelunaan, että sen yhtiösääntö takaa luotettavasti sen, että valtio ei pysty vaikuttamaan merkittävästi yrityksessä tehtäviin päätöksiin, ja että valtion omistuksessa oleva osakaskin on yksityisen yrityksen puolesta toimiva toimitsijamies. Yrityksen yhtiöjärjestyksessä määrätään kuitenkin sen organisaatiosta ja päätöksentekomenetelmistä. Koska tutkimus paljasti, että yhtiöjärjestystä ei noudatettu ja että yritys itse voisi sitä helposti muuttaa, voidaan kohtuudella päätellä, että vaikka kyseisessä yhtiöjärjestyksessä olisi säännöksiä, joiden tarkoituksena on estää valtiota vaikuttamasta merkittävästi yrityksen päätöksentekoon, ne ovat epäluotettavia eivätkä voi antaa asiasta varmuutta. Lisäksi yritys ei antanut näkyvyyden lisäksi mitään muuta selitystä sille, miksi valtion omistama rahasto oli sen varsinainen osakas. Yrityksen toimitiloissa tapahtuneen tarkastuskäynnin aikana sen sijaan esitettiin, että tämän ansiosta yritys saisi muun muassa helpommin rahoitusta tulevaisuudessa. Tämän vuoksi vaaraa valtion puuttumisesta yrityksen asioihin pidettiin merkittävänä.

Yritys väitti myös raaka-aineiden hintojensa olevan markkina-arvojen mukaisia, päinvastoin kuin komission yksiköt olivat päätelleet. Tästä ei esitetty mitään näyttöä, ja lisäksi toisiinsa verrattavia raaka-aineostoja tehtiin eri hinnoilla, eikä yritys pystynyt antamaan näille merkittäville eroille mitään järkevää selitystä.

Tästä syystä oli pääteltävä, ettei kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ollut toimittanut riittävästi tietoja siitä, että se toimii markkinatalousolosuhteissa. Perustelut, jotka asianomainen yritys esitti saatuaan asiasta ilmoituksen, eivät voineet kumota tehtyä päätelmää, ja pyyntö oli hylättävä.

| (34) | Yksi yritys väitti, että päätösvaltaisen vähimmäismäärän puuttuminen osakkaiden yhtiökokouksesta, mikä antaa valtion omistuksessa olevalle osakkaalle mahdollisuuden vaikuttaa merkittävästi yhtiön päätöksiin, ei ollut olennaista, koska kyseisessä kokouksessa ei tehty toiminnallisia päätöksiä. Valtion puuttuminen on kuitenkin oleellista myös muulloin kuin toiminnallisia päätöksiä tehtäessä. Lisäksi yrityksen yhtiöjärjestyksen mukaan osakkaiden yhtiökokouksella on toimivalta päättää muun muassa liiketoiminnasta ja investointisuunnitelmista, tarkastella ja hyväksyä rahoitusbudjetti ja tilinpäätös sekä yrityksen voitonjakosuunnitelma. Täten valtio voi merkittävästi vaikuttaa tällaisia tärkeitä asioita koskeviin yrityksen päätöksiin. Lisäksi väitettiin, että vaikka vientimyynti tapahtui osittain valtion omistaman kauppiaan välityksellä puolet tutkimusajanjaksosta, ei ollut aiheellista päätellä olevan kyse valtion puuttumisesta asiaan. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että kyseinen kauppias oli mukana tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä (sopimusten allekirjoittaminen, maksujen vastaanotto ja asiakkaiden laskuttaminen), mutta se ei jättänyt markkinatalouskohtelua koskevaa pyyntöä. Tämän vuoksi yritys ei pystynyt osoittamaan toimivansa ilman valtion merkittävää puuttumista asioihinsa. |
| --- | --- |

(34)

Yksi yritys väitti, että päätösvaltaisen vähimmäismäärän puuttuminen osakkaiden yhtiökokouksesta, mikä antaa valtion omistuksessa olevalle osakkaalle mahdollisuuden vaikuttaa merkittävästi yhtiön päätöksiin, ei ollut olennaista, koska kyseisessä kokouksessa ei tehty toiminnallisia päätöksiä. Valtion puuttuminen on kuitenkin oleellista myös muulloin kuin toiminnallisia päätöksiä tehtäessä. Lisäksi yrityksen yhtiöjärjestyksen mukaan osakkaiden yhtiökokouksella on toimivalta päättää muun muassa liiketoiminnasta ja investointisuunnitelmista, tarkastella ja hyväksyä rahoitusbudjetti ja tilinpäätös sekä yrityksen voitonjakosuunnitelma. Täten valtio voi merkittävästi vaikuttaa tällaisia tärkeitä asioita koskeviin yrityksen päätöksiin. Lisäksi väitettiin, että vaikka vientimyynti tapahtui osittain valtion omistaman kauppiaan välityksellä puolet tutkimusajanjaksosta, ei ollut aiheellista päätellä olevan kyse valtion puuttumisesta asiaan. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että kyseinen kauppias oli mukana tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä (sopimusten allekirjoittaminen, maksujen vastaanotto ja asiakkaiden laskuttaminen), mutta se ei jättänyt markkinatalouskohtelua koskevaa pyyntöä. Tämän vuoksi yritys ei pystynyt osoittamaan toimivansa ilman valtion merkittävää puuttumista asioihinsa.

| (35) | Yksi yritys väitti myös, että valtion omistuksessa oleva osakas, joka omisti enemmistön yhtiön osakkeista ja nimitti sen vuoksi suurimman osan johtokunnan jäsenistä, ei voinut merkittävästi vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin. Tässä yhteydessä muistutetaan, että komission vakiintuneen käytännön mukaisesti päätellään 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisen edellytyksen jäävän täyttymättä, kun valtiolla on joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi yhtiön päätöksiin. Siksi pyyntö oli hylättävä. |
| --- | --- |

(35)

Yksi yritys väitti myös, että valtion omistuksessa oleva osakas, joka omisti enemmistön yhtiön osakkeista ja nimitti sen vuoksi suurimman osan johtokunnan jäsenistä, ei voinut merkittävästi vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin. Tässä yhteydessä muistutetaan, että komission vakiintuneen käytännön mukaisesti päätellään 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisen edellytyksen jäävän täyttymättä, kun valtiolla on joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi yhtiön päätöksiin. Siksi pyyntö oli hylättävä.

| (36) | Toinen edellytys on, että yrityksillä on oltava yksi selkeä peruskirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Kaikki kolme yritystä katsoivat täyttävänsä edellytyksen, koska niiden kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti. Kävi kuitenkin ilmi, että yritysten tilintarkastuskertomusten ja niiden omien kirjanpitojen välillä oli merkittäviä ristiriitaisuuksia tai että asianomaisten yritysten tilinpäätöksen laadintaperiaatteissa tapahtuneita muutoksia ei tarkasteltu niin kuin kansainvälisissä kirjanpitonormeissa edellytetään. Yhdessä tapauksessa paljastui myös, että tarkastuskertomusten liitetiedoissa mainitut summat eivät vastanneet yrityksen kirjanpitoa. Toinen yritys ei toimittanut englanninkielistä versiota kattavasta tilinpäätöksestään ja siihen liittyvistä tarkastuskertomuksen liitetiedoista, minkä vuoksi niitä ei voitu asianmukaisesti tarkastaa. Tästä syystä oli pääteltävä, että kyseisten kolmen yrityksen kirjanpitoa ei tarkastettu kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa edellytetään, ja pyynnöt hylättiin. |
| --- | --- |

(36)

Toinen edellytys on, että yrityksillä on oltava yksi selkeä peruskirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Kaikki kolme yritystä katsoivat täyttävänsä edellytyksen, koska niiden kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti. Kävi kuitenkin ilmi, että yritysten tilintarkastuskertomusten ja niiden omien kirjanpitojen välillä oli merkittäviä ristiriitaisuuksia tai että asianomaisten yritysten tilinpäätöksen laadintaperiaatteissa tapahtuneita muutoksia ei tarkasteltu niin kuin kansainvälisissä kirjanpitonormeissa edellytetään. Yhdessä tapauksessa paljastui myös, että tarkastuskertomusten liitetiedoissa mainitut summat eivät vastanneet yrityksen kirjanpitoa. Toinen yritys ei toimittanut englanninkielistä versiota kattavasta tilinpäätöksestään ja siihen liittyvistä tarkastuskertomuksen liitetiedoista, minkä vuoksi niitä ei voitu asianmukaisesti tarkastaa. Tästä syystä oli pääteltävä, että kyseisten kolmen yrityksen kirjanpitoa ei tarkastettu kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa edellytetään, ja pyynnöt hylättiin.

| (37) | Kolmannen edellytyksen osalta kyseiset kolme yritystä esittivät vastakkaisen näkemyksen komission päätelmiin, eli että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ollut. Yksi yritys vastusti sitä, että sen maankäyttöoikeuksia koskevien hintojen markkina-arvojen mukaisuudesta ei ollut näyttöä, ja toimitti julkisia tietoja maan hinnoista. Nämä tiedot toimitettiin merkittävästi sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevan perustellun pyynnön jättämisen määräaika oli kulunut umpeen eikä tietoja enää pystytty tarkistamaan, minkä vuoksi pyyntö oli hylättävä. Toisen yrityksen osalta paljastui, että se oli ostanut tuotantotilat tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen valtion omistamalta yhtiöltä, mutta riippumattomien arvioijien tiloille määrittämää arvoa merkittävästi alhaisempaan hintaan. Myös yrityksen kiinteän omaisuuden poistossa todettiin epäjohdonmukaisuuksia. Kolmannen yrityksen todettiin saavan takauksia pankkilainoihinsa valtion omistamalta osakkaalta sekä käyttävän selvitystiliään tavalla, joka estää laskujen ja maksujen yhdistämisen. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä esiintyy. |
| --- | --- |

(37)

Kolmannen edellytyksen osalta kyseiset kolme yritystä esittivät vastakkaisen näkemyksen komission päätelmiin, eli että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ollut. Yksi yritys vastusti sitä, että sen maankäyttöoikeuksia koskevien hintojen markkina-arvojen mukaisuudesta ei ollut näyttöä, ja toimitti julkisia tietoja maan hinnoista. Nämä tiedot toimitettiin merkittävästi sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevan perustellun pyynnön jättämisen määräaika oli kulunut umpeen eikä tietoja enää pystytty tarkistamaan, minkä vuoksi pyyntö oli hylättävä. Toisen yrityksen osalta paljastui, että se oli ostanut tuotantotilat tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen valtion omistamalta yhtiöltä, mutta riippumattomien arvioijien tiloille määrittämää arvoa merkittävästi alhaisempaan hintaan. Myös yrityksen kiinteän omaisuuden poistossa todettiin epäjohdonmukaisuuksia. Kolmannen yrityksen todettiin saavan takauksia pankkilainoihinsa valtion omistamalta osakkaalta sekä käyttävän selvitystiliään tavalla, joka estää laskujen ja maksujen yhdistämisen. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä esiintyy.

| (38) | Tästä syystä pääteltiin, etteivät asianomaiset yritykset täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, minkä vuoksi niiden pyynnöt oli hylättävä. |
| --- | --- |

(38)

Tästä syystä pääteltiin, etteivät asianomaiset yritykset täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, minkä vuoksi niiden pyynnöt oli hylättävä.

| (39) | Yritys, joka ei täyttänyt neljättä edellytystä, väitti komission päätelmien vastaisesti konkurssilainsäädännön takaavan sen vakauden ja oikeusvarmuuden. Paljastui kuitenkin, että kyseisellä yrityksellä oli merkittäviä talousvaikeuksia ja se oli ollut useita peräkkäisiä vuosia tappiollinen, ja että yrityksen valtion omistuksessa oleva osakas tuki sitä taloudellisesti. Vaikka sellaiset merkittävät talousvaikeudet eivät välttämättä johda konkurssiin, kuten yritys perusteli, valtion omistuksessa olevan osakkaan yritykseen kohdistuneet pelastustoimet (muun muassa velkoja mitätöimällä) tilanteessa, jossa normaaleissa markkinaolosuhteissa osakas ei toimisi tällä tavalla, osoittavat kyseisen lain soveltamisen tässä nimenomaisessa tapauksessa olevan kyseenalaista. Siksi oli pääteltävä, että konkurssilainsäädännön käytännön soveltuvuudesta kyseiseen yritykseen ei ollut näyttöä. Näytön puuttumisen vuoksi katsottiin, että kyseessä oleva edellytys ei täyttynyt. |
| --- | --- |

(39)

Yritys, joka ei täyttänyt neljättä edellytystä, väitti komission päätelmien vastaisesti konkurssilainsäädännön takaavan sen vakauden ja oikeusvarmuuden. Paljastui kuitenkin, että kyseisellä yrityksellä oli merkittäviä talousvaikeuksia ja se oli ollut useita peräkkäisiä vuosia tappiollinen, ja että yrityksen valtion omistuksessa oleva osakas tuki sitä taloudellisesti. Vaikka sellaiset merkittävät talousvaikeudet eivät välttämättä johda konkurssiin, kuten yritys perusteli, valtion omistuksessa olevan osakkaan yritykseen kohdistuneet pelastustoimet (muun muassa velkoja mitätöimällä) tilanteessa, jossa normaaleissa markkinaolosuhteissa osakas ei toimisi tällä tavalla, osoittavat kyseisen lain soveltamisen tässä nimenomaisessa tapauksessa olevan kyseenalaista. Siksi oli pääteltävä, että konkurssilainsäädännön käytännön soveltuvuudesta kyseiseen yritykseen ei ollut näyttöä. Näytön puuttumisen vuoksi katsottiin, että kyseessä oleva edellytys ei täyttynyt.

| (40) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin ja asiasta ilmoitettiin niille osapuolille, joita se välittömästi koskee. Tärkeimmät viejien esittämät perustelut on käsitelty edellä. Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut markkinatalouskohtelun määrittämistä koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(40)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin ja asiasta ilmoitettiin niille osapuolille, joita se välittömästi koskee. Tärkeimmät viejien esittämät perustelut on käsitelty edellä. Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut markkinatalouskohtelun määrittämistä koskevia päätelmiä.

1.5.2   Yksilöllinen kohtelu

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllisen kohtelun edellytykset. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllisen kohtelun edellytykset.

| (42) | Mainitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(42)

Mainitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.

| (43) | Yksikään kolmesta yrityksestä ei pystynyt osoittamaan, etteikö valtion tosiasiallisella tai mahdollisella puuttumisella yritysten asioihin olisi vaikutusta myös niiden vientihintoihin ja -määriin sekä myyntiehtoihin. Siksi oli pääteltävä, että yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(43)

Yksikään kolmesta yrityksestä ei pystynyt osoittamaan, etteikö valtion tosiasiallisella tai mahdollisella puuttumisella yritysten asioihin olisi vaikutusta myös niiden vientihintoihin ja -määriin sekä myyntiehtoihin. Siksi oli pääteltävä, että yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| (44) | Kaikkien kolmen viejäyrityksen osalta todettiin myös, että mikäli niille myönnettäisiin yksilöllinen tulli, ei voitu jättää huomioimatta toimenpiteiden kiertämisen vaaraa. Vaaran aiheuttaa edellä mainittu tosiasiallinen tai mahdollinen valtion puuttuminen yritysten toimintaan. Lisäksi PTFE:n ominaisuudet ja esittämismuodot ovat sellaisia, että niiden perusteella varsinkin tulliviranomaisten on yleensä hyvin vaikea yksilöidä maahan tuotavan PTFE:n tuottaja. Tämän vuoksi katsottiin, että oli olemassa myös merkittävä vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia, ja vaaran teki vakavammaksi valtion asiaan puuttumisen suuri riski. Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädetyt edellytykset eivät näin ollen täyttyneet. |
| --- | --- |

(44)

Kaikkien kolmen viejäyrityksen osalta todettiin myös, että mikäli niille myönnettäisiin yksilöllinen tulli, ei voitu jättää huomioimatta toimenpiteiden kiertämisen vaaraa. Vaaran aiheuttaa edellä mainittu tosiasiallinen tai mahdollinen valtion puuttuminen yritysten toimintaan. Lisäksi PTFE:n ominaisuudet ja esittämismuodot ovat sellaisia, että niiden perusteella varsinkin tulliviranomaisten on yleensä hyvin vaikea yksilöidä maahan tuotavan PTFE:n tuottaja. Tämän vuoksi katsottiin, että oli olemassa myös merkittävä vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia, ja vaaran teki vakavammaksi valtion asiaan puuttumisen suuri riski. Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädetyt edellytykset eivät näin ollen täyttyneet.

| (45) | Koska yksikään yrityksistä ei täytä kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, päätetään alustavasti, että niille ei myönnetä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(45)

Koska yksikään yrityksistä ei täytä kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, päätetään alustavasti, että niille ei myönnetä yksilöllistä kohtelua.

1.5.3   Normaaliarvo

1.5.3.1   Normaaliarvon määrittäminen niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisen arvon perusteella.

| (47) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltoja sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle, ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään tästä huomautuksia. Kahden vientiä harjoittavan kiinalaisen tuottajan mielestä Yhdysvallat ei ollut sopiva valinta, ja ne ehdottivat sen sijaan Venäjää. Ne esittivät, että Yhdysvaltojen PTFE-markkinoilla ei ole riittävästi kilpailua, koska Italiasta ja Japanista tuotavat tuotteet ovat olleet polkumyyntitullin alaisia vuodesta 1988 lähtien. Väitettiin myös, että suurin yhdysvaltalainen tuottaja ja yksi EU:ssa toimivista valituksen tekijöistä ovat keskenään etuyhteydessä. Lisäksi esitettiin, että Yhdysvaltojen markkinoilla myytävä ja kiinalaisten tuottajien yhteisöön viemä PTFE ovat erilaisia tekniseltä tasoltaan, laadultaan ja käyttötarkoituksiltaan. Myös raaka-aineiden saannissa väitettiin olevan eroja, koska yhdysvaltalaisten tuottajien on tuotava maahan fluorisälpää Kiinan asettamien, 50 prosenttia kyseisen tuotteen koko maailman tuotannosta vastaavien vientikiintiöiden alaisena. Kiinalaiset viejät sen sijaan saavat Kiinassa tuotettua fluorisälpää suoraan käyttöönsä. Viimeiseksi esitettiin vielä, että Kiinan talouskehitys (alhaisemmat työvoimakustannukset kuin Yhdysvalloissa) vastaa paremmin Venäjää, johon sama tutkimus myös kohdistuu. |
| --- | --- |

(47)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltoja sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle, ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään tästä huomautuksia. Kahden vientiä harjoittavan kiinalaisen tuottajan mielestä Yhdysvallat ei ollut sopiva valinta, ja ne ehdottivat sen sijaan Venäjää. Ne esittivät, että Yhdysvaltojen PTFE-markkinoilla ei ole riittävästi kilpailua, koska Italiasta ja Japanista tuotavat tuotteet ovat olleet polkumyyntitullin alaisia vuodesta 1988 lähtien. Väitettiin myös, että suurin yhdysvaltalainen tuottaja ja yksi EU:ssa toimivista valituksen tekijöistä ovat keskenään etuyhteydessä. Lisäksi esitettiin, että Yhdysvaltojen markkinoilla myytävä ja kiinalaisten tuottajien yhteisöön viemä PTFE ovat erilaisia tekniseltä tasoltaan, laadultaan ja käyttötarkoituksiltaan. Myös raaka-aineiden saannissa väitettiin olevan eroja, koska yhdysvaltalaisten tuottajien on tuotava maahan fluorisälpää Kiinan asettamien, 50 prosenttia kyseisen tuotteen koko maailman tuotannosta vastaavien vientikiintiöiden alaisena. Kiinalaiset viejät sen sijaan saavat Kiinassa tuotettua fluorisälpää suoraan käyttöönsä. Viimeiseksi esitettiin vielä, että Kiinan talouskehitys (alhaisemmat työvoimakustannukset kuin Yhdysvalloissa) vastaa paremmin Venäjää, johon sama tutkimus myös kohdistuu.

| (48) | On syytä huomata, että PTFE:tä tuotetaan vain harvoissa maissa. Eräs intialainen tuottaja ilmaisi tukensa väitteille kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, ja siltä pyydettiin yhteistyötä mahdollisessa vertailumaassa toimivana tuottajana. Intialainen tuottaja ei kuitenkaan suostunut yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(48)

On syytä huomata, että PTFE:tä tuotetaan vain harvoissa maissa. Eräs intialainen tuottaja ilmaisi tukensa väitteille kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, ja siltä pyydettiin yhteistyötä mahdollisessa vertailumaassa toimivana tuottajana. Intialainen tuottaja ei kuitenkaan suostunut yhteistyöhön.

| (49) | Mitä tulee ehdotukseen Venäjän valitsemisesta vertailumaaksi, venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat normaaliarvoa koskevat tiedot todettiin epäluotettaviksi 70–75 kappaleessa ilmoitetuista syistä eikä niitä siksi voitu käyttää. Tämän vuoksi ei voitu hyväksyä kyseisten tietojen käyttämistä normaaliarvon määrittämiseen niille kiinalaisille tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Lisäksi sellaista maata, joka itsekin on tutkimuksen kohteena, ei yleensä pidetä sopivana vertailumaana, sillä sen kotimarkkinat voisivat vääristyä. |
| --- | --- |

(49)

Mitä tulee ehdotukseen Venäjän valitsemisesta vertailumaaksi, venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat normaaliarvoa koskevat tiedot todettiin epäluotettaviksi 70–75 kappaleessa ilmoitetuista syistä eikä niitä siksi voitu käyttää. Tämän vuoksi ei voitu hyväksyä kyseisten tietojen käyttämistä normaaliarvon määrittämiseen niille kiinalaisille tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Lisäksi sellaista maata, joka itsekin on tutkimuksen kohteena, ei yleensä pidetä sopivana vertailumaana, sillä sen kotimarkkinat voisivat vääristyä.

| (50) | Kaikkien käytettävissä olevien tietojen analysointi osoitti, että Yhdysvallat sopii vertailumaaksi parhaiten. Yhdysvalloissa on laajat ja erittäin kilpailukykyiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat, joilla toimii kolme tuottajaa. Vaikka polkumyyntitullit olivat käytössä, tuontia tapahtui merkittävässä määrin (yli 20 prosenttia kotimarkkinoista), myös Kiinasta ja Venäjältä. PTFE:n tuontitullit ovat alhaisemmat Yhdysvalloissa (5,8 prosenttia) kuin Venäjällä (10 prosenttia). |
| --- | --- |

(50)

Kaikkien käytettävissä olevien tietojen analysointi osoitti, että Yhdysvallat sopii vertailumaaksi parhaiten. Yhdysvalloissa on laajat ja erittäin kilpailukykyiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat, joilla toimii kolme tuottajaa. Vaikka polkumyyntitullit olivat käytössä, tuontia tapahtui merkittävässä määrin (yli 20 prosenttia kotimarkkinoista), myös Kiinasta ja Venäjältä. PTFE:n tuontitullit ovat alhaisemmat Yhdysvalloissa (5,8 prosenttia) kuin Venäjällä (10 prosenttia).

| (51) | Vertailumaan ja yhteisön tuottajien välinen suhde ei sinänsä tee Yhdysvaltojen valitsemista mahdottomaksi. Komission yksiköt tarkastivat yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamat tiedot ja olivat täysin tyytyväisiä niiden soveltuvuuteen ja luotettavuuteen. |
| --- | --- |

(51)

Vertailumaan ja yhteisön tuottajien välinen suhde ei sinänsä tee Yhdysvaltojen valitsemista mahdottomaksi. Komission yksiköt tarkastivat yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamat tiedot ja olivat täysin tyytyväisiä niiden soveltuvuuteen ja luotettavuuteen.

| (52) | Todettiin, että väitetyt erot raaka-aineiden (fluorisälpä) saannissa eivät myöskään ole este Yhdysvaltojen valitsemiselle. Kiinan vientikiintiöiden vaikutuksesta Yhdysvaltain markkinoihin ei esitetty mitään näyttöä, jonka perusteella olisi voitu määrittää mahdollisen vaikutuksen suuruus. Fluorisälvän todettiin kuitenkin olevan neljänneksi tärkein PTFE:n raaka-aineista, ja siksi sillä on vain hyvin pieni osuus tuotteen tuotantokustannuksissa (karkeasti arvioituna alle 5 prosenttia). Näin ollen Kiinan vientikiintiöiden vaikutus Yhdysvaltojen PTFE-markkinoihin on erittäin pieni. Kloroformin osuus PTFE:n valmistuksessa on sen sijaan paljon suurempi, ja sen suhteen Kiina on epäedullisessa asemassa, koska maa on riippuvainen aineen tuonnista ja koska useista viejämaista peräisin olevilla tuotteilla on korkeat polkumyyntitullit. Siksi päätellään, että Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset mahdolliset raaka-aineiden saantia koskevat erot eivät ole sellaisia, että niiden vuoksi Yhdysvaltoja ei voitaisi valita vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(52)

Todettiin, että väitetyt erot raaka-aineiden (fluorisälpä) saannissa eivät myöskään ole este Yhdysvaltojen valitsemiselle. Kiinan vientikiintiöiden vaikutuksesta Yhdysvaltain markkinoihin ei esitetty mitään näyttöä, jonka perusteella olisi voitu määrittää mahdollisen vaikutuksen suuruus. Fluorisälvän todettiin kuitenkin olevan neljänneksi tärkein PTFE:n raaka-aineista, ja siksi sillä on vain hyvin pieni osuus tuotteen tuotantokustannuksissa (karkeasti arvioituna alle 5 prosenttia). Näin ollen Kiinan vientikiintiöiden vaikutus Yhdysvaltojen PTFE-markkinoihin on erittäin pieni. Kloroformin osuus PTFE:n valmistuksessa on sen sijaan paljon suurempi, ja sen suhteen Kiina on epäedullisessa asemassa, koska maa on riippuvainen aineen tuonnista ja koska useista viejämaista peräisin olevilla tuotteilla on korkeat polkumyyntitullit. Siksi päätellään, että Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset mahdolliset raaka-aineiden saantia koskevat erot eivät ole sellaisia, että niiden vuoksi Yhdysvaltoja ei voitaisi valita vertailumaaksi.

| (53) | Käytettävissä olevat tiedot tuotteen fyysisistä ja teknisistä eroista sekä käyttötarkoituksista osoittavat, että vaikka kiinalaisten tuottajien viemä tuote on eriasteisesta kontaminaatiosta johtuen yleensä heikompilaatuista kuin Yhdysvalloissa tuotettu PTFE, se on silti tuotannonalan standardien mukaista ja sitä käytetään yleisesti samoihin tarkoituksiin. Jotta kuitenkin voitaisiin ottaa huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kontaminaatioasteissa mahdollisesti oleva ero, ja koska muita perusteita ei ollut, määritettiin väliaikaisesti 10 prosentin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien esittämien arvioiden perusteella. |
| --- | --- |

(53)

Käytettävissä olevat tiedot tuotteen fyysisistä ja teknisistä eroista sekä käyttötarkoituksista osoittavat, että vaikka kiinalaisten tuottajien viemä tuote on eriasteisesta kontaminaatiosta johtuen yleensä heikompilaatuista kuin Yhdysvalloissa tuotettu PTFE, se on silti tuotannonalan standardien mukaista ja sitä käytetään yleisesti samoihin tarkoituksiin. Jotta kuitenkin voitaisiin ottaa huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kontaminaatioasteissa mahdollisesti oleva ero, ja koska muita perusteita ei ollut, määritettiin väliaikaisesti 10 prosentin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien esittämien arvioiden perusteella.

| (54) | Komissiolle ei myöskään toimitettu Yhdysvaltojen ja Kiinan taloudellisen kehitystason erosta sellaista näyttöä, josta olisi käynyt selville, vaikuttaako mahdollinen ero normaaliarvoon ja jos vaikuttaa, kuinka paljon. Lisäksi ero sinällään ei ole olennainen vertailumaan valintaan vaikuttava asia. Nykyaikaisten ja kannattavien markkinoiden, joille on luonteenomaista voimakas kilpailu, valitseminen saattaa pikemminkin johtaa alempaan normaaliarvoon kuin jos vertailumaan taloudellinen kehitys on samaa tasoa kuin maassa, joka ei ole markkinatalousmaa. |
| --- | --- |

(54)

Komissiolle ei myöskään toimitettu Yhdysvaltojen ja Kiinan taloudellisen kehitystason erosta sellaista näyttöä, josta olisi käynyt selville, vaikuttaako mahdollinen ero normaaliarvoon ja jos vaikuttaa, kuinka paljon. Lisäksi ero sinällään ei ole olennainen vertailumaan valintaan vaikuttava asia. Nykyaikaisten ja kannattavien markkinoiden, joille on luonteenomaista voimakas kilpailu, valitseminen saattaa pikemminkin johtaa alempaan normaaliarvoon kuin jos vertailumaan taloudellinen kehitys on samaa tasoa kuin maassa, joka ei ole markkinatalousmaa.

| (55) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Yhdysvallat soveltui parhaiten vertailumaaksi ja että Yhdysvaltojen valinta vaikutti järkevältä ja perustellulta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Yhdysvallat soveltui parhaiten vertailumaaksi ja että Yhdysvaltojen valinta vaikutti järkevältä ja perustellulta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

| (56) | Komissio lähetti yhdysvaltalaisille tuottajille yksityiskohtaisemman kyselylomakkeen, jossa pyydettiin tietoja samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoiden myyntihinnoista ja tuotantokustannuksista. Tuottajan vastaukset tarkastettiin yrityksen toimitiloissa. |
| --- | --- |

(56)

Komissio lähetti yhdysvaltalaisille tuottajille yksityiskohtaisemman kyselylomakkeen, jossa pyydettiin tietoja samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoiden myyntihinnoista ja tuotantokustannuksista. Tuottajan vastaukset tarkastettiin yrityksen toimitiloissa.

| (57) | Kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti vertailumaassa toimivalta kahdelta tuottajalta saatujen ja todennettujen tietojen pohjalta eli Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, sillä näiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä ja edustavina määrinä. |
| --- | --- |

(57)

Kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti vertailumaassa toimivalta kahdelta tuottajalta saatujen ja todennettujen tietojen pohjalta eli Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, sillä näiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä ja edustavina määrinä.

| (58) | Komissio käytti normaaliarvon määrittämiseksi menetelmää, jota on selostettu 18–28 kappaleessa. |
| --- | --- |

(58)

Komissio käytti normaaliarvon määrittämiseksi menetelmää, jota on selostettu 18–28 kappaleessa.

1.5.4   Vientihinta

| (59) | Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(59)

Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

1.5.5   Vertailu

| (60) | Oikaisuja tehtiin alennusten ja ostohyvitysten, palkkioiden, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi silloin, kun se oli mahdollista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(60)

Oikaisuja tehtiin alennusten ja ostohyvitysten, palkkioiden, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten, myynnin jälkeisten kustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi silloin, kun se oli mahdollista ja perusteltua.

| (61) | Kuten 53 kappaleessa mainitaan, normaaliarvoon tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti kiinalaisen tuottajan yhteisöön myymän ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyn tuotteen välisten kontaminaatioasteen erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Kuten 53 kappaleessa mainitaan, normaaliarvoon tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti kiinalaisen tuottajan yhteisöön myymän ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyn tuotteen välisten kontaminaatioasteen erojen huomioon ottamiseksi.

| (62) | Lisäksi yhden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemän tuotelajin lämpökäsittely oli erilainen kuin vastaavan vertailumaassa myydyn tuotelajin käsittely. Tästä syystä tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukainen oikaisu. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, oikaisu määritettiin vertailumaassa todetun kyseiseen erityispiirteeseen liittyvän hintaeron perusteella. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi yhden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemän tuotelajin lämpökäsittely oli erilainen kuin vastaavan vertailumaassa myydyn tuotelajin käsittely. Tästä syystä tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukainen oikaisu. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, oikaisu määritettiin vertailumaassa todetun kyseiseen erityispiirteeseen liittyvän hintaeron perusteella.

| (63) | Yhden kiinalaisten tuottajien viemän tuotelajin osalta, jonka keskimääräinen hiukkaskoko on 100–400 mikronia, ei voitu määritellä markkinaeroja, koska yhdysvaltalaiset yhteistyössä toimivat tuottajat eivät tutkimusajanjakson aikana tuottaneet täysin vastaavaa tuotelajia. Yhdeltä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella pääteltiin kuitenkin väliaikaisesti, että kyseinen kiinalaisten viejien myymä, hiukkaskooltaan vaihteleva tuotelaji, oli ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaista kuin hidasjuoksuinen PTFE (hiukkaskoko alle 100 mikronia). Siksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa kyseisen tuotelajin väliaikaisen normaaliarvon perustaksi Yhdysvaltojen markkinoilla myydylle hidasjuoksuiselle PTFE:lle määritetty normaaliarvo. |
| --- | --- |

(63)

Yhden kiinalaisten tuottajien viemän tuotelajin osalta, jonka keskimääräinen hiukkaskoko on 100–400 mikronia, ei voitu määritellä markkinaeroja, koska yhdysvaltalaiset yhteistyössä toimivat tuottajat eivät tutkimusajanjakson aikana tuottaneet täysin vastaavaa tuotelajia. Yhdeltä yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella pääteltiin kuitenkin väliaikaisesti, että kyseinen kiinalaisten viejien myymä, hiukkaskooltaan vaihteleva tuotelaji, oli ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaista kuin hidasjuoksuinen PTFE (hiukkaskoko alle 100 mikronia). Siksi katsottiin asianmukaiseksi ottaa kyseisen tuotelajin väliaikaisen normaaliarvon perustaksi Yhdysvaltojen markkinoilla myydylle hidasjuoksuiselle PTFE:lle määritetty normaaliarvo.

| (64) | Myös Kiinan arvonlisäveron palautusta koskevien väitettyjen erojen huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisu. |
| --- | --- |

(64)

Myös Kiinan arvonlisäveron palautusta koskevien väitettyjen erojen huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisu.

1.5.6   Polkumyyntimarginaali

| (65) | Kunkin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta verrattiin vertailumaalle määritettyä kunkin yhteisöön viedyn tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan yhteisöön viedyn tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(65)

Kunkin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta verrattiin vertailumaalle määritettyä kunkin yhteisöön viedyn tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan yhteisöön viedyn tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

| (66) | Kuten edellä 41–43 kappaleessa selostetaan, yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimivasta kiinalaisesta yrityksestä ei myönnetty yksilöllistä kohtelua. Sen vuoksi määriteltiin vain yksi, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jonka perustana oli kolmelle kiinalaiselle tuottajalle määritettyjen polkumyyntimarginaalien painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(66)

Kuten edellä 41–43 kappaleessa selostetaan, yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimivasta kiinalaisesta yrityksestä ei myönnetty yksilöllistä kohtelua. Sen vuoksi määriteltiin vain yksi, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jonka perustana oli kolmelle kiinalaiselle tuottajalle määritettyjen polkumyyntimarginaalien painotettu keskiarvo.

| (67) | Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana on 99,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(67)

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana on 99,7 prosenttia.

| (68) | Koska kävi ilmi, että kolme tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasivat kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Kiinasta yhteisöön, ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyisi yhteistyöstä. Siksi katsottiin, että polkumyyntimarginaali tulee väliaikaisesti asettaa samansuuruiseksi koko maahan. |
| --- | --- |

(68)

Koska kävi ilmi, että kolme tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasivat kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Kiinasta yhteisöön, ei ollut syytä olettaa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyisi yhteistyöstä. Siksi katsottiin, että polkumyyntimarginaali tulee väliaikaisesti asettaa samansuuruiseksi koko maahan.

1.6   Venäjä

| (69) | Kyselyyn saatiin vastaukset kahdelta tiedossa olevalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhteen tuottajaan etuyhteydessä olevilta yrityksiltä (Venäjällä toimiva kauppias ja yhteisössä toimiva tuoja). |
| --- | --- |

(69)

Kyselyyn saatiin vastaukset kahdelta tiedossa olevalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhteen tuottajaan etuyhteydessä olevilta yrityksiltä (Venäjällä toimiva kauppias ja yhteisössä toimiva tuoja).

1.6.1   Yhteistyön puuttuminen

| (70) | Kummankin yrityksen kyselyyn antamissa vastauksissa oli merkittäviä puutteita. Lisäksi molempien yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastusten yhteydessä paljastui, että ne olivat antaneet epätäydellisiä, virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja. |
| --- | --- |

(70)

Kummankin yrityksen kyselyyn antamissa vastauksissa oli merkittäviä puutteita. Lisäksi molempien yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastusten yhteydessä paljastui, että ne olivat antaneet epätäydellisiä, virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja.

| (71) | Toisen yrityksen kirjanpidossa oli merkittäviä puutteita, ja siksi sen todettiin olevan epäluotettava. Tämän vuoksi toimitettujen tietojen täydellisyyttä ja täsmällisyyttä ei voitu tarkistaa. Lisäksi merkittävää osaa kyselyvastauksista ei voitu tarkistaa lainkaan (koska yritys ei toimittanut tiliensä täsmäytystä), ja yritys jopa kieltäytyi toimittamasta joitakin polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavia tietoja tai toimitti tiedot niin myöhään, ettei niitä enää ehditty tarkastaa. |
| --- | --- |

(71)

Toisen yrityksen kirjanpidossa oli merkittäviä puutteita, ja siksi sen todettiin olevan epäluotettava. Tämän vuoksi toimitettujen tietojen täydellisyyttä ja täsmällisyyttä ei voitu tarkistaa. Lisäksi merkittävää osaa kyselyvastauksista ei voitu tarkistaa lainkaan (koska yritys ei toimittanut tiliensä täsmäytystä), ja yritys jopa kieltäytyi toimittamasta joitakin polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavia tietoja tai toimitti tiedot niin myöhään, ettei niitä enää ehditty tarkastaa.

| (72) | Myös toisen yrityksen vastaus oli puutteellinen, ja toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä paljastui, että yritys oli antanut olennaisesti harhaanjohtavaa tietoa organisaatiorakenteestaan. Näin ollen vasta toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että tutkimusajanjakson alussa yritys oli jakaantunut kahdeksi yksiköksi (joista toisessa tuotettiin tarkasteltavana olevaa tuotetta). Yritysrakenteen monimutkaisuuden jättäminen ilmoittamatta ennen tarkastuskäyntiä haittasi tutkimusta selvästi, koska sillä oli laajalle ulottuvia kirjanpitoon ja kustannusten määrittämiseen liittyviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(72)

Myös toisen yrityksen vastaus oli puutteellinen, ja toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä paljastui, että yritys oli antanut olennaisesti harhaanjohtavaa tietoa organisaatiorakenteestaan. Näin ollen vasta toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että tutkimusajanjakson alussa yritys oli jakaantunut kahdeksi yksiköksi (joista toisessa tuotettiin tarkasteltavana olevaa tuotetta). Yritysrakenteen monimutkaisuuden jättäminen ilmoittamatta ennen tarkastuskäyntiä haittasi tutkimusta selvästi, koska sillä oli laajalle ulottuvia kirjanpitoon ja kustannusten määrittämiseen liittyviä vaikutuksia.

| (73) | Yritys myös jätti toimittamatta joitakin olennaisia vastauksiin liittyviä osia kuten tilintarkastetun tilinpäätöksensä väittäen, että tiedot eivät olleet saatavissa. Tarkastuskäynnin aikana paljastui kuitenkin, että tämä ei pitänyt paikkaansa. Lisäksi yritys antoi uudet vastaukset suureen osaan kyselyn kysymyksistä tarkastuskäynnin alussa, mikä hankaloitti kyselyvastausten tarkistamista. |
| --- | --- |

(73)

Yritys myös jätti toimittamatta joitakin olennaisia vastauksiin liittyviä osia kuten tilintarkastetun tilinpäätöksensä väittäen, että tiedot eivät olleet saatavissa. Tarkastuskäynnin aikana paljastui kuitenkin, että tämä ei pitänyt paikkaansa. Lisäksi yritys antoi uudet vastaukset suureen osaan kyselyn kysymyksistä tarkastuskäynnin alussa, mikä hankaloitti kyselyvastausten tarkistamista.

| (74) | Edeltävässä kappaleessa mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva venäläinen kauppias ei toiminut yhteistyössä. Yritys pikemminkin aiheutti haittaa tarkastusten tekemiselle kieltäytyen antamasta organisaatiota, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä ja maksuja koskevia tietoja, joten sitä ei voitu pitää yhteistyössä toimivana osapuolena. Etuyhteydessä oleva kauppias Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei myöskään pystynyt toimittamaan mitään talouslukuja tutkimusajanjaksolta. |
| --- | --- |

(74)

Edeltävässä kappaleessa mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva venäläinen kauppias ei toiminut yhteistyössä. Yritys pikemminkin aiheutti haittaa tarkastusten tekemiselle kieltäytyen antamasta organisaatiota, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä ja maksuja koskevia tietoja, joten sitä ei voitu pitää yhteistyössä toimivana osapuolena. Etuyhteydessä oleva kauppias Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei myöskään pystynyt toimittamaan mitään talouslukuja tutkimusajanjaksolta.

| (75) | Edellä esitetyn valossa katsottiin, ettei kummallekaan vientiä harjoittavalle tuottajalle voitu määrittää polkumyyntimarginaalia niiden omien tietojen perusteella. Tämän vuoksi väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Edellä esitetyn valossa katsottiin, ettei kummallekaan vientiä harjoittavalle tuottajalle voitu määrittää polkumyyntimarginaalia niiden omien tietojen perusteella. Tämän vuoksi väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

1.6.2   Normaaliarvo

| (76) | Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, väliaikainen normaaliarvo laskettiin valituksessa annettujen tietojen perusteella. Keskimääräinen normaaliarvo laskettiin molempien vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoiden hintaluetteloissa tutkimusajanjakson aikana annettujen hintojen perusteella. Koska muita sopivia perusteita ei ollut, yhtenä kokonaisuutena kohdellulle tuotteelle laskettiin vain yksi normaaliarvo. |
| --- | --- |

(76)

Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, väliaikainen normaaliarvo laskettiin valituksessa annettujen tietojen perusteella. Keskimääräinen normaaliarvo laskettiin molempien vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoiden hintaluetteloissa tutkimusajanjakson aikana annettujen hintojen perusteella. Koska muita sopivia perusteita ei ollut, yhtenä kokonaisuutena kohdellulle tuotteelle laskettiin vain yksi normaaliarvo.

1.6.3   Vientihinta

| (77) | Väliaikainen vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(77)

Väliaikainen vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella.

1.6.4   Vertailu

| (78) | Normaaliarvoihin tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti oikaisuja sen huomioon ottamiseksi, että hintaluetteloiden hintoihin sisältyi muunlaisia kuin noudettuna lähettäjältä -toimitusehtoja. Vientihintoihin tehtiin oikaisuja, jotta niissä tulisi huomioitua toimitusehtoja koskevat erot sekä muut noudettuna lähettäjältä -hinnan ja cif-tuontihinnan väliset kustannukset. |
| --- | --- |

(78)

Normaaliarvoihin tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti oikaisuja sen huomioon ottamiseksi, että hintaluetteloiden hintoihin sisältyi muunlaisia kuin noudettuna lähettäjältä -toimitusehtoja. Vientihintoihin tehtiin oikaisuja, jotta niissä tulisi huomioitua toimitusehtoja koskevat erot sekä muut noudettuna lähettäjältä -hinnan ja cif-tuontihinnan väliset kustannukset.

| (79) | Kaikki oikaisut tehtiin valituksessa annettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(79)

Kaikki oikaisut tehtiin valituksessa annettujen tietojen perusteella.

1.6.5   Polkumyyntimarginaali

| (80) | Väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin edellä esitetyllä tavalla vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(80)

Väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin edellä esitetyllä tavalla vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (81) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana on 36,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(81)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana on 36,6 prosenttia.

| (82) | Koska edellä mainitut kaksi yritystä vastasivat kaikesta Venäjältä yhteisöön tapahtuvasta vientimyynnistä ja koska ei ollut syytä uskoa yhdenkään vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyneen yhteistyöstä, myös jäännöstulli asetettiin samansuuruiseksi. |
| --- | --- |

(82)

Koska edellä mainitut kaksi yritystä vastasivat kaikesta Venäjältä yhteisöön tapahtuvasta vientimyynnistä ja koska ei ollut syytä uskoa yhdenkään vientiä harjoittavan tuottajan kieltäytyneen yhteistyöstä, myös jäännöstulli asetettiin samansuuruiseksi.

D.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto

| (83) | Tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tiedetään, että yhteisössä sitä valmistaa Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Puolassa






  — | kolme tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka edustavat yli 80:tä prosenttia yhteisön tuotannosta, sekä |
| --- | --- | --- |

(83)

Tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tiedetään, että yhteisössä sitä valmistaa Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Puolassa

—

kolme tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka edustavat yli 80:tä prosenttia yhteisön tuotannosta, sekä

| — | kaksi muuta yhteisön tuottajaa, jotka eivät olleet valituksen tekijöitä. Ainoastaan toinen niistä on toimittanut yleistä tietoa komissiolle. Kumpikaan näistä kahdesta tuottajasta ei vastustanut tätä menettelyä. |
| --- | --- |

—

kaksi muuta yhteisön tuottajaa, jotka eivät olleet valituksen tekijöitä. Ainoastaan toinen niistä on toimittanut yleistä tietoa komissiolle. Kumpikaan näistä kahdesta tuottajasta ei vastustanut tätä menettelyä.

| (84) | Komissio katsoo, että edellä mainittuja yrityksiä voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yhteisön tuottajina. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön tuotannon, joka on määritetty lisäämällä valitusta tukevien kolmen tuottajan ilmoittamiin tuotantomääriin kahden valitusta tukemattoman tuottajan arvioitu tuotanto valituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Komissio katsoo, että edellä mainittuja yrityksiä voidaan pitää perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yhteisön tuottajina. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön tuotannon, joka on määritetty lisäämällä valitusta tukevien kolmen tuottajan ilmoittamiin tuotantomääriin kahden valitusta tukemattoman tuottajan arvioitu tuotanto valituksen mukaisesti.

2.   Yhteisön tuotannonala

| (85) | Kolmen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan yhteenlasketun tuotannon osuus on 81 prosenttia rakeisen PTFE:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(85)

Kolmen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan yhteenlasketun tuotannon osuus on 81 prosenttia rakeisen PTFE:n kokonaistuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

3.   Yhteisön kulutus

| (86) | Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen myynnin määrän perusteella lisäämällä siihen muiden yhteisön tuottajien arvioitu myynnin määrä sekä Venäjältä, Kiinasta ja muista kolmansista maista tuodut määrät, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 3904 61 00. On syytä huomata, että CN-koodiin 3904 61 00 luokiteltava tuonti Venäjältä koskee tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita. PTFE:n Venäjältä tulevan kokonaistuonnin määrä arvioitiin näin ollen valituksessa noudatetun menetelmän avulla. Muiden maiden osalta ei esiintynyt tietoja siitä, että kyseiseen CN-koodiin luokiteltava tuonti sisältäisi PTFE:tä muussa kuin rakeisessa muodossa. |
| --- | --- |

(86)

Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille suuntautuneen myynnin määrän perusteella lisäämällä siihen muiden yhteisön tuottajien arvioitu myynnin määrä sekä Venäjältä, Kiinasta ja muista kolmansista maista tuodut määrät, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 3904 61 00. On syytä huomata, että CN-koodiin 3904 61 00 luokiteltava tuonti Venäjältä koskee tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita. PTFE:n Venäjältä tulevan kokonaistuonnin määrä arvioitiin näin ollen valituksessa noudatetun menetelmän avulla. Muiden maiden osalta ei esiintynyt tietoja siitä, että kyseiseen CN-koodiin luokiteltava tuonti sisältäisi PTFE:tä muussa kuin rakeisessa muodossa.

| (87) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana todettavissa oleva yhteisön kulutus laski 16 185 tonnista 14 725 tonniin eli 9 prosenttia. Kulutuksen lasku aiheutui suurelta osin talouden yleisestä taantumasta vuodesta 2002 lähtien. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana todettavissa oleva yhteisön kulutus laski 16 185 tonnista 14 725 tonniin eli 9 prosenttia. Kulutuksen lasku aiheutui suurelta osin talouden yleisestä taantumasta vuodesta 2002 lähtien.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indeksi (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (88) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan rakeisen PTFE:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(88)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan rakeisen PTFE:n tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (89) | Kummastakin tarkasteltavana olevasta maasta tulevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi, eikä kummastakaan maasta tulevan tuonnin määrä ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti vähäpätöinen (tutkimusajanjaksona Venäjän markkinaosuus oli 10,8 prosenttia ja Kiinan 23,7 prosenttia). |
| --- | --- |

(89)

Kummastakin tarkasteltavana olevasta maasta tulevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi, eikä kummastakaan maasta tulevan tuonnin määrä ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti vähäpätöinen (tutkimusajanjaksona Venäjän markkinaosuus oli 10,8 prosenttia ja Kiinan 23,7 prosenttia).

| (90) | Kilpailuedellytysten osalta tutkimus osoitti, että kyseisistä maista tuotava ja yhteisön tuotannonalan valmistama rakeinen PTFE oli fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaista. Venäjältä ja Kiinasta tuotava PTFE sekä yhteisössä valmistettava ja myytävä PTFE olivat näin ollen keskenään vaihdettavissa. Niitä pidettiin myös kaupan yhteisössä verrattavissa olevien myyntikanavien kautta ja samanlaisissa myyntiolosuhteissa. Lisäksi havaittiin, että Venäjän ja Kiinan vientihintojen kehitys oli samanlainen tarkastelujaksolla ja että molemmat alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat. |
| --- | --- |

(90)

Kilpailuedellytysten osalta tutkimus osoitti, että kyseisistä maista tuotava ja yhteisön tuotannonalan valmistama rakeinen PTFE oli fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaista. Venäjältä ja Kiinasta tuotava PTFE sekä yhteisössä valmistettava ja myytävä PTFE olivat näin ollen keskenään vaihdettavissa. Niitä pidettiin myös kaupan yhteisössä verrattavissa olevien myyntikanavien kautta ja samanlaisissa myyntiolosuhteissa. Lisäksi havaittiin, että Venäjän ja Kiinan vientihintojen kehitys oli samanlainen tarkastelujaksolla ja että molemmat alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat.

| (91) | Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat, että Venäjältä ja Kiinasta tuotuihin PTFE-määriin sovellettiin eri kilpailunedellytyksiä, jolloin tuontia Venäjältä ei pitäisi laskea mukaan. Tältä osin katsottiin myös, että Venäjältä tulevan tuonnin suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin suuntaus oli kasvava. Lisäksi huomautettiin, että tuonti Kiinasta ja Venäjältä keskittyi pääasiassa yhteen jäsenvaltioon (Italiaan). Näin ollen venäläiset ja kiinalaiset PTFE-tuotteet eivät kilpailleet muissa 24 jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(91)

Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat, että Venäjältä ja Kiinasta tuotuihin PTFE-määriin sovellettiin eri kilpailunedellytyksiä, jolloin tuontia Venäjältä ei pitäisi laskea mukaan. Tältä osin katsottiin myös, että Venäjältä tulevan tuonnin suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin suuntaus oli kasvava. Lisäksi huomautettiin, että tuonti Kiinasta ja Venäjältä keskittyi pääasiassa yhteen jäsenvaltioon (Italiaan). Näin ollen venäläiset ja kiinalaiset PTFE-tuotteet eivät kilpailleet muissa 24 jäsenvaltiossa.

| (92) | Huolimatta laskevasta suuntauksesta Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä ei suinkaan ole vähäpätöinen, koska sen markkinaosuus oli 23,7 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana. Venäjältä viety PTFE oli lisäksi samanlaatuista ja tarkoitettu samaan käyttötarkoitukseen ja sovelluksiin kuin Kiinasta viety PTFE. Kuten edellä mainitaan, Venäjän ja Kiinan vientihintojen kehitys oli samanlainen tarkastelujaksolla, ja molemmat alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat. On myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan myynti keskittyi pääasiassa Italiaan, joten se kilpaili suoraan Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kanssa. Yhteisön tuotannonalan valmistama PTFE myytiin Italiassa samankaltaisten jakelukanavien kautta kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva PTFE. Lisäksi on syytä huomata, että Venäjältä ja Kiinasta Italiaan tuotuja tuotteita saatettiin myydä edelleen muille yhteisön markkina-alueille, jolloin ne olisivat kilpailleet yhteisön tuotteiden kanssa myös Italian ulkopuolella. Näin ollen hylättiin väite siitä, että Venäjältä ja Kiinasta tuotuihin tuotteisiin sovellettaisiin eri kilpailunedellytyksiä. |
| --- | --- |

(92)

Huolimatta laskevasta suuntauksesta Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä ei suinkaan ole vähäpätöinen, koska sen markkinaosuus oli 23,7 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana. Venäjältä viety PTFE oli lisäksi samanlaatuista ja tarkoitettu samaan käyttötarkoitukseen ja sovelluksiin kuin Kiinasta viety PTFE. Kuten edellä mainitaan, Venäjän ja Kiinan vientihintojen kehitys oli samanlainen tarkastelujaksolla, ja molemmat alittivat merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat. On myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan myynti keskittyi pääasiassa Italiaan, joten se kilpaili suoraan Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin kanssa. Yhteisön tuotannonalan valmistama PTFE myytiin Italiassa samankaltaisten jakelukanavien kautta kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva PTFE. Lisäksi on syytä huomata, että Venäjältä ja Kiinasta Italiaan tuotuja tuotteita saatettiin myydä edelleen muille yhteisön markkina-alueille, jolloin ne olisivat kilpailleet yhteisön tuotteiden kanssa myös Italian ulkopuolella. Näin ollen hylättiin väite siitä, että Venäjältä ja Kiinasta tuotuihin tuotteisiin sovellettaisiin eri kilpailunedellytyksiä.

| (93) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi tämän vuoksi tarkasteltava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(93)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi tämän vuoksi tarkasteltava kumulatiivisesti.

5.   Tuonti asianomaisista maista

5.1   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (94) | Vaikka tarkastelevana olevan tuotteen tuonti Venäjältä ja Kiinasta yhteisöön laski 6 281 tonnista vuonna 2001 4 838 tonniin vuonna 2002, se kasvoi vuodesta 2002 lähtien saavuttaen 5 079 tonnia tutkimusajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Venäjältä ja Kiinasta (tonnia) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Vaikka tarkastelevana olevan tuotteen tuonti Venäjältä ja Kiinasta yhteisöön laski 6 281 tonnista vuonna 2001 4 838 tonniin vuonna 2002, se kasvoi vuodesta 2002 lähtien saavuttaen 5 079 tonnia tutkimusajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuonti Venäjältä ja Kiinasta (tonnia)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indeksi (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Vastaava markkinaosuus laski 38,8 prosentista vuonna 2001 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana säilyen kuitenkin hyvin merkittävänä. On huomattava, että markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti asteittain vuodesta 2002 lähtien, eli 33,8 prosentista 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Vastaava markkinaosuus laski 38,8 prosentista vuonna 2001 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana säilyen kuitenkin hyvin merkittävänä. On huomattava, että markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti asteittain vuodesta 2002 lähtien, eli 33,8 prosentista 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2   Hinta

| (96) | Tarkasteltavana olevan tuonnin keskihinta laski merkittävästi. Se laski 7 236 eurosta tonnilta vuonna 2001 4 092 euroon tonnilta tutkimusajanjakson aikana, eli 43 prosenttia tarkastelujaksolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta (EUR/tonnia) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Tarkasteltavana olevan tuonnin keskihinta laski merkittävästi. Se laski 7 236 eurosta tonnilta vuonna 2001 4 092 euroon tonnilta tutkimusajanjakson aikana, eli 43 prosenttia tarkastelujaksolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta (EUR/tonnia)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indeksi (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3   Hinnan alittavuus

| (97) | Hinnan alittavuuden arvioimista varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla suuntautuneen myynnin hintojen tuotekohtaista painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavaan vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat määritettiin cif-hintoina, joihin oli tehty oikaisut tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(97)

Hinnan alittavuuden arvioimista varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla suuntautuneen myynnin hintojen tuotekohtaista painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavaan vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat määritettiin cif-hintoina, joihin oli tehty oikaisut tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (98) | Eräät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan valmistamien tuotteiden laatu on yleisesti korkeampi kuin Kiinasta ja Venäjältä tuotujen asianomaisten tuotteiden. Tutkimuksen aikana saadun näytön perusteella katsottiin alustavasti, että oikaisu tehtiin sellaisten laatuerojen huomioon ottamiseksi, jotka koskevat pääasiassa alhaisempia fyysisiä ominaisuuksia ja materiaalin epävakaisuutta, eli yhden tuotelajin hiukkaskoon merkittäviä vaihteluja ja epäpuhtauksia. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tämän seurauksena niiden valmistamaa ja viemää PTFE:tä voidaan käyttää ainoastaan kustannuksia lisäävän jatkojalostamisen jälkeen. Yksikään osapuolista ei pystynyt kuitenkaan ilmoittamaan tarkasti näiden laatuerojen markkina-arvoa tai tuotavan PTFE:n jalostuskustannuksia. Useat osapuolet arvioivat oikaisuksi 30 prosenttia eri laatuja koskevien väitettyjen hinnanerojen perusteella. Tämä arvio vastaa venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien arviota. Tällä perusteella ja ottaen huomioon, ettei asiasta ollut käytettävissä muuta luotettavaa tietoa, molempien maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien cif-hintaan yhteisön rajalla lisättiin väliaikaisesti 30 prosentin suuruinen oikaisu. Kyseistä asiaa tutkitaan edelleen lopullisten johtopäätösten tekemiseksi. |
| --- | --- |

(98)

Eräät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan valmistamien tuotteiden laatu on yleisesti korkeampi kuin Kiinasta ja Venäjältä tuotujen asianomaisten tuotteiden. Tutkimuksen aikana saadun näytön perusteella katsottiin alustavasti, että oikaisu tehtiin sellaisten laatuerojen huomioon ottamiseksi, jotka koskevat pääasiassa alhaisempia fyysisiä ominaisuuksia ja materiaalin epävakaisuutta, eli yhden tuotelajin hiukkaskoon merkittäviä vaihteluja ja epäpuhtauksia. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tämän seurauksena niiden valmistamaa ja viemää PTFE:tä voidaan käyttää ainoastaan kustannuksia lisäävän jatkojalostamisen jälkeen. Yksikään osapuolista ei pystynyt kuitenkaan ilmoittamaan tarkasti näiden laatuerojen markkina-arvoa tai tuotavan PTFE:n jalostuskustannuksia. Useat osapuolet arvioivat oikaisuksi 30 prosenttia eri laatuja koskevien väitettyjen hinnanerojen perusteella. Tämä arvio vastaa venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien arviota. Tällä perusteella ja ottaen huomioon, ettei asiasta ollut käytettävissä muuta luotettavaa tietoa, molempien maiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien cif-hintaan yhteisön rajalla lisättiin väliaikaisesti 30 prosentin suuruinen oikaisu. Kyseistä asiaa tutkitaan edelleen lopullisten johtopäätösten tekemiseksi.

| (99) | Tehty vertailu osoitti, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevat tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hintoja 24 prosenttia ja 17 prosenttia alhaisemmilla hinnoilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista). |
| --- | --- |

(99)

Tehty vertailu osoitti, että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevat tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hintoja 24 prosenttia ja 17 prosenttia alhaisemmilla hinnoilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista).

6.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (100) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon. |
| --- | --- |

(100)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon.

6.1   Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (101) | Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 8 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 6 798 tonnista 7 326 tonniin. Huolimatta yhteisön kulutuksen laskusta samana ajanjaksona on huomattava, että yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin seurauksena, jotta se pystyi kilpailemaan tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa. Tämä johti tuotannon kasvuun sen tuotteiden kasvaneeseen kysyntään vastaamiseksi. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 8 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 6 798 tonnista 7 326 tonniin. Huolimatta yhteisön kulutuksen laskusta samana ajanjaksona on huomattava, että yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin seurauksena, jotta se pystyi kilpailemaan tarkasteltavana olevan tuonnin kanssa. Tämä johti tuotannon kasvuun sen tuotteiden kasvaneeseen kysyntään vastaamiseksi.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indeksi (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla hiukan eli 8 prosenttia. Saman jakson aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana 80 prosentissa. Kapasiteetin käyttöasteen lasku vuosina 2001 ja 2002 aiheutui kulutuksen alentumisesta ja yleisestä taloudellisesta taantumasta kyseisenä ajanjaksona. Kuten edellä on mainittu, yhteisön tuotannonalan oli tämän seurauksena alennettava hintojaan, jolloin sen myynti kasvoi, kilpaillakseen asianomaisten maiden tuonnin kanssa, jonka osalta hinnat olivat pudonneet lähes 40 prosenttia vuonna 2004 (ks. edellä 96 kappale). Näin ollen yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste elpyi samalla kun tuotannonalan kannattavuus laski huomattavasti (ks. jäljempänä 110 kappale). | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla hiukan eli 8 prosenttia. Saman jakson aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana 80 prosentissa. Kapasiteetin käyttöasteen lasku vuosina 2001 ja 2002 aiheutui kulutuksen alentumisesta ja yleisestä taloudellisesta taantumasta kyseisenä ajanjaksona. Kuten edellä on mainittu, yhteisön tuotannonalan oli tämän seurauksena alennettava hintojaan, jolloin sen myynti kasvoi, kilpaillakseen asianomaisten maiden tuonnin kanssa, jonka osalta hinnat olivat pudonneet lähes 40 prosenttia vuonna 2004 (ks. edellä 96 kappale). Näin ollen yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste elpyi samalla kun tuotannonalan kannattavuus laski huomattavasti (ks. jäljempänä 110 kappale).

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indeksi (2001 = 100)

100

107

107

108

Kapasiteetin käyttöaste

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2   Myynnin määrä ja markkinaosuus

| (103) | Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia 4 223 tonnista vuonna 2001 4 845 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tätä kehitystä on tulkittava siinä valossa, että yhteisön tuotannonalalla oli Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan matalahintaisen tuonnin vuoksi vaihtoehtoina joko säilyttää myyntihintansa myyntimääriensä ja markkinaosuutensa kustannuksella tai alentaa myyntihintojaan säilyttääkseen suurtuotannon edut mahdollisimman laajasti. Kaikki yhteisön tuottajat laskivat myyntihintojaan vuodesta 2001 säilyttääkseen tai jopa lisätäkseen myyntinsä määrää sellaiseen tuotannon vähimmäismäärään pääsemiseksi, jonka ne tarvitsivat kiinteiden kustannustensa kattamiseen. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia 4 223 tonnista vuonna 2001 4 845 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tätä kehitystä on tulkittava siinä valossa, että yhteisön tuotannonalalla oli Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan matalahintaisen tuonnin vuoksi vaihtoehtoina joko säilyttää myyntihintansa myyntimääriensä ja markkinaosuutensa kustannuksella tai alentaa myyntihintojaan säilyttääkseen suurtuotannon edut mahdollisimman laajasti. Kaikki yhteisön tuottajat laskivat myyntihintojaan vuodesta 2001 säilyttääkseen tai jopa lisätäkseen myyntinsä määrää sellaiseen tuotannon vähimmäismäärään pääsemiseksi, jonka ne tarvitsivat kiinteiden kustannustensa kattamiseen.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myynti yhteisössä (tonnia)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indeksi (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 26,1 prosentista vuonna 2001 32,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osuus yhteisön markkinoista | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 26,1 prosentista vuonna 2001 32,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Osuus yhteisön markkinoista

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3   Varastot

| (105) | On syytä todeta, että yhteisön tuotannonalan varastojen koko supistui hieman tarkastelujaksolla säilyen silti yleisesti ottaen vakaana. Tämä on varastojen säilyttämistä vähimmäiskoossa koskevan yhteisön tuotannonalan politiikan mukaista. Näin ollen todettiin, ettei varastojen koko ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori yhteisön tuotannonalan tilannetta arvioitaessa. Lisäksi huomautetaan, että tuotannonalan varastojen koko oli sille tavanomainen. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastojen määrä (tonnia) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

On syytä todeta, että yhteisön tuotannonalan varastojen koko supistui hieman tarkastelujaksolla säilyen silti yleisesti ottaen vakaana. Tämä on varastojen säilyttämistä vähimmäiskoossa koskevan yhteisön tuotannonalan politiikan mukaista. Näin ollen todettiin, ettei varastojen koko ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori yhteisön tuotannonalan tilannetta arvioitaessa. Lisäksi huomautetaan, että tuotannonalan varastojen koko oli sille tavanomainen.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Varastojen määrä (tonnia)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indeksi (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4   Kotimarkkinahintoihin vaikuttavat hinnat ja tekijät

| (106) | Yhteisön tuotannonalan keskihinta tonnilta on pudonnut merkittävästi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, eli 22 prosenttia. Tämä jatkuva hintojen lasku tarkastelujaksolla on keskeinen tekijä asian arvioinnissa. On huomattava, että Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen lasku oli huomattavasti suurempi kuin yhteisön tuotannonalan osalta. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Yhteisön tuotannonalan keskihinta tonnilta on pudonnut merkittävästi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, eli 22 prosenttia. Tämä jatkuva hintojen lasku tarkastelujaksolla on keskeinen tekijä asian arvioinnissa. On huomattava, että Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen lasku oli huomattavasti suurempi kuin yhteisön tuotannonalan osalta.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indeksi (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5   Kasvu

| (107) | Vaikka yhteisön kulutus väheni 9 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 6,8 prosenttiyksikköä 26,1 prosentista vuonna 2001 32,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(107)

Vaikka yhteisön kulutus väheni 9 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 6,8 prosenttiyksikköä 26,1 prosentista vuonna 2001 32,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

6.6   Investoinnit ja pääoman hankintamahdollisuudet

| (108) | Yhteisön tuotannonala teki suuria investointeja 8,3 miljoonalla eurolla vuonna 2001, jolloin sijoitetun pääoman tuotto oli huomattava. Investoinnit vähenivät jyrkästi vuoden 2001 jälkeen ja laskivat edelleen 4,7 miljoonasta eurosta vuonna 2002 3,4 miljoonaan euroon tarkasteluajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

Yhteisön tuotannonala teki suuria investointeja 8,3 miljoonalla eurolla vuonna 2001, jolloin sijoitetun pääoman tuotto oli huomattava. Investoinnit vähenivät jyrkästi vuoden 2001 jälkeen ja laskivat edelleen 4,7 miljoonasta eurosta vuonna 2002 3,4 miljoonaan euroon tarkasteluajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indeksi (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Pääoman hankintamahdollisuuksista todettakoon, että kaikki yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat ovat osallisina suuremmissa yhtymissä ja saavat rahoitusta yhtymien sisäisten konsernitilijärjestelmien kautta. Koska yksikään kyseisistä yrityksistä ei ilmoittanut toimintaansa varten hankittavan pääoman saantiin liittyvistä ongelmista tarkastelujaksolla, pääoman saantia ei tämän vuoksi voida pitää yhteisön tuotannonalan tilannetta asianmukaisesti kuvaavana tekijänä. |
| --- | --- |

(109)

Pääoman hankintamahdollisuuksista todettakoon, että kaikki yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat ovat osallisina suuremmissa yhtymissä ja saavat rahoitusta yhtymien sisäisten konsernitilijärjestelmien kautta. Koska yksikään kyseisistä yrityksistä ei ilmoittanut toimintaansa varten hankittavan pääoman saantiin liittyvistä ongelmista tarkastelujaksolla, pääoman saantia ei tämän vuoksi voida pitää yhteisön tuotannonalan tilannetta asianmukaisesti kuvaavana tekijänä.

6.7   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

| (110) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuottajien kannattavuus laski huomattavasti eli 9,3 prosentista vuonna 2001 0,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto noudatti samaa laskusuuntausta kuin kannattavuus. Tämä jyrkkä laskusuuntaus kannattavuudessa ja sijoitetun pääoman tuotossa olisi varmasti pahempi, jos yhteisön tuotannonala olisi säilyttänyt hintansa, jolloin se olisi kärsinyt markkinaosuuden ja myyntimäärän pienentymisestä sekä näiden seurauksena suurtuotannon etujen vähenemisestä. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuottajien kannattavuus laski huomattavasti eli 9,3 prosentista vuonna 2001 0,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Sijoitetun pääoman tuotto noudatti samaa laskusuuntausta kuin kannattavuus. Tämä jyrkkä laskusuuntaus kannattavuudessa ja sijoitetun pääoman tuotossa olisi varmasti pahempi, jos yhteisön tuotannonala olisi säilyttänyt hintansa, jolloin se olisi kärsinyt markkinaosuuden ja myyntimäärän pienentymisestä sekä näiden seurauksena suurtuotannon etujen vähenemisestä.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Sijoitetun pääoman tuotto

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Samankaltaisen tuotteen tuoma kassavirta väheni huomattavasti eli 58 prosenttia, 10 miljoonasta eurosta vuonna 2001 4,2 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Samankaltaisen tuotteen tuoma kassavirta väheni huomattavasti eli 58 prosenttia, 10 miljoonasta eurosta vuonna 2001 4,2 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indeksi (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8   Työllisyys ja tuottavuus

| (112) | Työllisyys väheni 10 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuottavuus kasvoi 17 prosenttia kyseisenä aikana, mikä johtui kustannustehokkuuden parantamiseksi toteutetuista tärkeistä toimenpiteistä, kuten henkilöstövähennyksistä ja tuotannon pullonkaulojen poistamisesta. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Tuotanto työntekijää kohti (tonnia/työntekijä) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Työllisyys väheni 10 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuottavuus kasvoi 17 prosenttia kyseisenä aikana, mikä johtui kustannustehokkuuden parantamiseksi toteutetuista tärkeistä toimenpiteistä, kuten henkilöstövähennyksistä ja tuotannon pullonkaulojen poistamisesta.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

123

111

117

111

Indeksi (2001 = 100)

100

90

95

90

Tuotanto työntekijää kohti (tonnia/työntekijä)

55

53

61

66

Indeksi (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9   Palkat

| (113) | Työvoimakustannukset nousivat 6 prosenttia tarkastelujakson aikana eli 6,2 miljoonasta eurosta vuonna 2001 6,5 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys vastaa ainoastaan elinkustannusten nousua. Työntekijöiden määrän vähenemisen vuoksi keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat tosiasiassa 17 prosenttia 50 239 eurosta 58 842 euroon. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työvoimakustannukset työntekijää kohti (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indeksi (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Työvoimakustannukset nousivat 6 prosenttia tarkastelujakson aikana eli 6,2 miljoonasta eurosta vuonna 2001 6,5 miljoonaan euroon tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys vastaa ainoastaan elinkustannusten nousua. Työntekijöiden määrän vähenemisen vuoksi keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat tosiasiassa 17 prosenttia 50 239 eurosta 58 842 euroon.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työvoimakustannukset työntekijää kohti (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indeksi (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (114) | Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinta, tosiasiallisten, itsessään huomattavien polkumyyntimarginaalien vaikutuksia ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(114)

Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinta, tosiasiallisten, itsessään huomattavien polkumyyntimarginaalien vaikutuksia ei voida pitää vähäpätöisinä.

6.11   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (115) | Yhteisön tuotannonala ei ollut toipumassa aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(115)

Yhteisön tuotannonala ei ollut toipumassa aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

7.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (116) | Vaikka Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä väheni 6 281 tonnista 5 079 tonniin vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, se säilyi jatkuvasti korkeana koko tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus laski 38,8 prosentista vuonna 2001 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana säilyen kuitenkin hyvin korkeana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujakson aikana jyrkästi eli 43 prosenttia, ja ne olivat johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia merkittävän hintojen alittavuuden ollessa 17,4 prosenttia Venäjän osalta ja 24,5 prosenttia Kiinan osalta tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(116)

Vaikka Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä väheni 6 281 tonnista 5 079 tonniin vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, se säilyi jatkuvasti korkeana koko tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus laski 38,8 prosentista vuonna 2001 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana säilyen kuitenkin hyvin korkeana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujakson aikana jyrkästi eli 43 prosenttia, ja ne olivat johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempia merkittävän hintojen alittavuuden ollessa 17,4 prosenttia Venäjän osalta ja 24,5 prosenttia Kiinan osalta tutkimusajanjakson aikana.

| (117) | Yhteisön tuotannonalan edellä esitetyn tilanteen tarkastelu osoittaa, että se heikkeni yleisesti ottaen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka markkinaosuus ja myyntimäärät kehittyivät positiivisesti, tämä ei vähennä negatiivista yleiskuvaa. Tärkeimmät vahinkoindikaattorit, kuten myynnin arvo, kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, kassavirta ja työllisyys kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Kuten edellä 101, 102 ja 103 kappaleessa esitetään, yhteisön tuotannonalan tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden kasvua tarkasteltaessa on otettava huomioon sekä yhteisössä tapahtunut huomattava hinnan lasku että tätä seurannut yhteisön tuotannonalan päätös alentaa tuotannonalan myyntihintoja myyntimäärien säilyttämiseksi tai lisäämiseksi sellaiseen tuotannon vähimmäismäärään pääsemiseksi, joka tarvittiin kiinteiden kustannusten kattamiseen. Tämä vaikutti voimakkaasti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, joka putosi 9,3 prosentista vuonna 2001 0,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana kärsien merkittävät tappiot vuonna 2003 (–3,2 prosenttia). Lisäksi on syytä huomata, että kulutus laski vain vuosien 2001 ja 2002 välillä, mutta se säilyi vakaana tai kasvoi jopa hiukan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen vuoksi pääteltiin, että yhteisön tuotannonala pystyi ainakin osittain hyötymään tästä lievästä kulutuksen kasvusta lisäämällä myyntimääriään. |
| --- | --- |

(117)

Yhteisön tuotannonalan edellä esitetyn tilanteen tarkastelu osoittaa, että se heikkeni yleisesti ottaen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka markkinaosuus ja myyntimäärät kehittyivät positiivisesti, tämä ei vähennä negatiivista yleiskuvaa. Tärkeimmät vahinkoindikaattorit, kuten myynnin arvo, kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, kassavirta ja työllisyys kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Kuten edellä 101, 102 ja 103 kappaleessa esitetään, yhteisön tuotannonalan tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden kasvua tarkasteltaessa on otettava huomioon sekä yhteisössä tapahtunut huomattava hinnan lasku että tätä seurannut yhteisön tuotannonalan päätös alentaa tuotannonalan myyntihintoja myyntimäärien säilyttämiseksi tai lisäämiseksi sellaiseen tuotannon vähimmäismäärään pääsemiseksi, joka tarvittiin kiinteiden kustannusten kattamiseen. Tämä vaikutti voimakkaasti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, joka putosi 9,3 prosentista vuonna 2001 0,1 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana kärsien merkittävät tappiot vuonna 2003 (–3,2 prosenttia). Lisäksi on syytä huomata, että kulutus laski vain vuosien 2001 ja 2002 välillä, mutta se säilyi vakaana tai kasvoi jopa hiukan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen vuoksi pääteltiin, että yhteisön tuotannonala pystyi ainakin osittain hyötymään tästä lievästä kulutuksen kasvusta lisäämällä myyntimääriään.

| (118) | Kuten 105 kappaleessa esitetään, varastojen määrän vähäistä pienentymistä ei pidetty merkityksellisenä tekijänä, koska tämä oli varastojen säilyttämistä vähimmäiskoossa koskevan yhteisön tuotannonalan politiikan mukaista. |
| --- | --- |

(118)

Kuten 105 kappaleessa esitetään, varastojen määrän vähäistä pienentymistä ei pidetty merkityksellisenä tekijänä, koska tämä oli varastojen säilyttämistä vähimmäiskoossa koskevan yhteisön tuotannonalan politiikan mukaista.

| (119) | Kannattavuuden aleneminen tapahtui samanaikaisesti hintojen jyrkän laskun kanssa. Tuotannonala korvasi osittain hintojen alenemisen kasvaneella tuotannolla ja myynnillä, mikä johti markkinaosuuden kasvuun. Näistä myönteisistä vaikutuksista huolimatta yhteisön tuotannonala on kärsinyt huomattavasta kannattavuuden alenemisesta. Näin ollen pääteltiin, että vahingon osoittimien, kuten myyntimäärien ja markkinaosuuden, positiivinen kehitys ei helpottanut yhteisön tuotannonalan yleisesti ottaen heikentynyttä tilannetta, koska tuotannonalan taloudellinen tilanne oli kehityksestä huolimatta kriittinen. Tällä perusteella katsottiin, ettei myyntimäärien ja markkinaosuuden kasvua voitu pitää ratkaisevana tekijänä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan tilaa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Kannattavuuden aleneminen tapahtui samanaikaisesti hintojen jyrkän laskun kanssa. Tuotannonala korvasi osittain hintojen alenemisen kasvaneella tuotannolla ja myynnillä, mikä johti markkinaosuuden kasvuun. Näistä myönteisistä vaikutuksista huolimatta yhteisön tuotannonala on kärsinyt huomattavasta kannattavuuden alenemisesta. Näin ollen pääteltiin, että vahingon osoittimien, kuten myyntimäärien ja markkinaosuuden, positiivinen kehitys ei helpottanut yhteisön tuotannonalan yleisesti ottaen heikentynyttä tilannetta, koska tuotannonalan taloudellinen tilanne oli kehityksestä huolimatta kriittinen. Tällä perusteella katsottiin, ettei myyntimäärien ja markkinaosuuden kasvua voitu pitää ratkaisevana tekijänä arvioitaessa yhteisön tuotannonalan tilaa tarkastelujaksolla.

| (120) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(120)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (121) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(121)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (122) | On syytä huomata, että huolimatta Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin yleisestä vähenemisestä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sen suuntaus oli kasvava vuodesta 2002 lähtien. Tuonti laski 6 281 tonnista vuonna 2001 4 838 tonniin vuonna 2002. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä ja Kiinasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi 4 838 tonnista 5 079 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista nousi 33,8 prosentista vuonna 2002 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(122)

On syytä huomata, että huolimatta Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin yleisestä vähenemisestä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sen suuntaus oli kasvava vuodesta 2002 lähtien. Tuonti laski 6 281 tonnista vuonna 2001 4 838 tonniin vuonna 2002. Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä ja Kiinasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi 4 838 tonnista 5 079 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista nousi 33,8 prosentista vuonna 2002 34,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

| (123) | Vielä tärkeämpi seikka on, että tuontimäärien (jotka säilyivät edelleen korkealla tasolla ja joiden markkinaosuus oli suurempi kuin yhteisön tuotannonalan) yleiseen vähenemiseen liittyi huomattava tuontihintojen lasku. Käytännössä tuontihinnat romahtivat. Tämä ajoittui samaan aikaan yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Heikkeneminen näkyy erityisesti myyntihinnoissa, kannattavuudessa, sijoitetun pääoman tuotossa, kassavirrassa ja työllisyydessä. Kuten edellä jo mainittiin, Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan keskihinnat hinnan alittavuuden marginaalien ollessa 17,4 prosenttia ja 24,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(123)

Vielä tärkeämpi seikka on, että tuontimäärien (jotka säilyivät edelleen korkealla tasolla ja joiden markkinaosuus oli suurempi kuin yhteisön tuotannonalan) yleiseen vähenemiseen liittyi huomattava tuontihintojen lasku. Käytännössä tuontihinnat romahtivat. Tämä ajoittui samaan aikaan yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Heikkeneminen näkyy erityisesti myyntihinnoissa, kannattavuudessa, sijoitetun pääoman tuotossa, kassavirrassa ja työllisyydessä. Kuten edellä jo mainittiin, Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan keskihinnat hinnan alittavuuden marginaalien ollessa 17,4 prosenttia ja 24,5 prosenttia.

| (124) | Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten tarkastelussa todettiin, että hinta on tärkeä kilpailutekijä. Laatuerot huomioon ottaenkin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan samoin kuin kolmansien maiden viejien hintoja huomattavasti alhaisemmat. |
| --- | --- |

(124)

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten tarkastelussa todettiin, että hinta on tärkeä kilpailutekijä. Laatuerot huomioon ottaenkin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan samoin kuin kolmansien maiden viejien hintoja huomattavasti alhaisemmat.

| (125) | Yhden yhteisön tuottajan osalta varmistui, että niin sanottujen muunnettujen laatujen osalta, joita venäläiset tai kiinalaiset viejät eivät olleet tuottaneet, vahinkoa ei ollut aiheutunut, kuten kannattavuuden positiivinen kehitys osoitti. Niillä markkinoilla, joilla sama tuottaja joutui kilpailemaan polkumyynnillä Venäjältä ja Kiinasta tapahtuneen tuonnin kanssa, sen taloudellinen tilanne oli kuitenkin huomattavan negatiivinen. |
| --- | --- |

(125)

Yhden yhteisön tuottajan osalta varmistui, että niin sanottujen muunnettujen laatujen osalta, joita venäläiset tai kiinalaiset viejät eivät olleet tuottaneet, vahinkoa ei ollut aiheutunut, kuten kannattavuuden positiivinen kehitys osoitti. Niillä markkinoilla, joilla sama tuottaja joutui kilpailemaan polkumyynnillä Venäjältä ja Kiinasta tapahtuneen tuonnin kanssa, sen taloudellinen tilanne oli kuitenkin huomattavan negatiivinen.

| (126) | Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat vuodesta 2002 lähtien, vaikutti ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(126)

Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat vuodesta 2002 lähtien, vaikutti ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1   Kulutuksen kehitys

| (127) | Vaikka yhteisön kulutus laski 12 prosenttia vuosien 2001 ja 2002 välillä, se pysyi vakaasti vuoden 2002 tasolla tutkimusajanjaksoon asti kasvaen jopa hieman. Kulutuksen lasku ei vastaa kuitenkaan muutosta yhteisön koko markkina-arvossa, joka laski kyseisenä aikana 39 prosenttia eli huomattavasti kulutusta enemmän. Tämä merkittävä markkina-arvon lasku johtuu tarkasteltavana olevan tuonnin hintojen huomattavasta alentumisesta, jota yhteisön tuotannonalan oli seurattava markkinaosuutensa ja kapasiteetin käyttöasteensa säilyttämiseksi. On syytä huomata, että huolimatta yhteisön kulutuksen yleisestä laskusta yhteisön tuotannonala kasvatti myyntimääriään (15 prosenttia tarkastelujaksolla), mutta kasvuun liittyi myynnin arvon jyrkkä lasku, joka aiheutti sille merkittäviä taloudellisia tappioita. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon syynä oli ennemmin myynnin arvon aleneminen kuin kulutuksen lasku. |
| --- | --- |

(127)

Vaikka yhteisön kulutus laski 12 prosenttia vuosien 2001 ja 2002 välillä, se pysyi vakaasti vuoden 2002 tasolla tutkimusajanjaksoon asti kasvaen jopa hieman. Kulutuksen lasku ei vastaa kuitenkaan muutosta yhteisön koko markkina-arvossa, joka laski kyseisenä aikana 39 prosenttia eli huomattavasti kulutusta enemmän. Tämä merkittävä markkina-arvon lasku johtuu tarkasteltavana olevan tuonnin hintojen huomattavasta alentumisesta, jota yhteisön tuotannonalan oli seurattava markkinaosuutensa ja kapasiteetin käyttöasteensa säilyttämiseksi. On syytä huomata, että huolimatta yhteisön kulutuksen yleisestä laskusta yhteisön tuotannonala kasvatti myyntimääriään (15 prosenttia tarkastelujaksolla), mutta kasvuun liittyi myynnin arvon jyrkkä lasku, joka aiheutti sille merkittäviä taloudellisia tappioita. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon syynä oli ennemmin myynnin arvon aleneminen kuin kulutuksen lasku.

| (128) | Kuten 87 kappaleessa mainitaan, yhteisön kulutuksen lasku aiheutui maailmanlaajuisesta talouden yleisestä taantumasta. Tässä yhteydessä on huomattava, että PTFE:n markkinat ovat kausittaiset ja suuresti riippuvaiset koko maailman taloudellisesta kehityksestä. Tämä yhteys selittää myös kulutuksen vähentymisen myyntihintojen laskusta huolimatta. |
| --- | --- |

(128)

Kuten 87 kappaleessa mainitaan, yhteisön kulutuksen lasku aiheutui maailmanlaajuisesta talouden yleisestä taantumasta. Tässä yhteydessä on huomattava, että PTFE:n markkinat ovat kausittaiset ja suuresti riippuvaiset koko maailman taloudellisesta kehityksestä. Tämä yhteys selittää myös kulutuksen vähentymisen myyntihintojen laskusta huolimatta.

| (129) | Lisäksi on syytä huomata, että tuontihinnat alenivat huomattavasti enemmän kuin yhteisön kulutus samana ajanjaksona. Tarkastelujaksolla kulutus laski 9 prosenttia, mutta tuontihinnat alenivat 43 prosenttia. Tuontihinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, ja tuonti tapahtui lisäksi huomattavan alhaisilla polkumyyntihinnoilla tutkimusajanjakson ajan. Kun otetaan huomioon tämä jyrkkä ja jatkuva hinnan alentuminen ja se, että kulutus säilyi vuosien 2001 ja 2002 välillä tapahtuneesta vähentymisestään huolimatta myöhemmin suhteellisen vakaana, pääteltiin, että merkittävää vahinkoa ei aiheuttanut niinkään kulutuksen lasku vaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan. |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi on syytä huomata, että tuontihinnat alenivat huomattavasti enemmän kuin yhteisön kulutus samana ajanjaksona. Tarkastelujaksolla kulutus laski 9 prosenttia, mutta tuontihinnat alenivat 43 prosenttia. Tuontihinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, ja tuonti tapahtui lisäksi huomattavan alhaisilla polkumyyntihinnoilla tutkimusajanjakson ajan. Kun otetaan huomioon tämä jyrkkä ja jatkuva hinnan alentuminen ja se, että kulutus säilyi vuosien 2001 ja 2002 välillä tapahtuneesta vähentymisestään huolimatta myöhemmin suhteellisen vakaana, pääteltiin, että merkittävää vahinkoa ei aiheuttanut niinkään kulutuksen lasku vaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan.

3.2   Muista yhteisön ulkopuolisista maista kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti

| (130) | On syytä muistaa, että kyseessä oleva tuote muodostaa vain osan CN-koodiin 3904 61 00 kuuluvista tuotteista. Koska muiden kyseiseen CN-nimikkeeseen luokiteltavien tuotteiden kuin rakeisen PTFE:n tuonnista ei ole tietoa, Eurostatin koko nimikkeen tuontilukujen katsotaan koskevan ainoastaan kyseistä tuotetta. Muista kolmansista maista kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti laski hieman, 4 270 tonnista vuonna 2001 3 699 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen vastaava markkinaosuus pieneni 26,4 prosentista vuonna 2001 25,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Merkittävimmät yksittäiset tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievät maat ovat Japani ja Yhdysvallat. Yhdysvallat kasvatti markkinaosuuttaan 13 prosentista vuonna 2001 23 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, kun taas Japanin markkinaosuus väheni 15 prosentista 11 prosenttiin samana aikana. |
| --- | --- |

(130)

On syytä muistaa, että kyseessä oleva tuote muodostaa vain osan CN-koodiin 3904 61 00 kuuluvista tuotteista. Koska muiden kyseiseen CN-nimikkeeseen luokiteltavien tuotteiden kuin rakeisen PTFE:n tuonnista ei ole tietoa, Eurostatin koko nimikkeen tuontilukujen katsotaan koskevan ainoastaan kyseistä tuotetta. Muista kolmansista maista kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti laski hieman, 4 270 tonnista vuonna 2001 3 699 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen vastaava markkinaosuus pieneni 26,4 prosentista vuonna 2001 25,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Merkittävimmät yksittäiset tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievät maat ovat Japani ja Yhdysvallat. Yhdysvallat kasvatti markkinaosuuttaan 13 prosentista vuonna 2001 23 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, kun taas Japanin markkinaosuus väheni 15 prosentista 11 prosenttiin samana aikana.

| (131) | Eurostatin mukaan muista maista kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta pysyi lähes muuttumattomana tai aleni hieman vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän jakson aikana muista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat lähes 50 prosenttia Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoja korkeammat. Ne olivat myös yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Sen vuoksi muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei aiheuttanut samanlaista kilpailupainetta yhteisön tuotannonalalle kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti. |
| --- | --- |

(131)

Eurostatin mukaan muista maista kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta pysyi lähes muuttumattomana tai aleni hieman vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän jakson aikana muista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat lähes 50 prosenttia Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoja korkeammat. Ne olivat myös yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Sen vuoksi muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei aiheuttanut samanlaista kilpailupainetta yhteisön tuotannonalalle kuin Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti.

| (132) | Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(132)

Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin olevalla tuonnilla ei voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.3   Valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien (’muiden yhteisön tuottajien’) toimintakyky

| (133) | Kaksi yhteisön tuottajaa, jotka edustavat noin 19:ää prosenttia yhteisön koko tuotannosta, eivät ilmaisseet vastustustaan tai tukeaan valitukselle. Määritykset näiden muiden yhteisön tuottajien osalta perustuivat pääasiassa valituksen tekijän arvioihin, mutta yksi näistä tuottajista toimitti myös joitakin tietoja. Muiden yhteisön tuottajien myynnin määrä laski arvioidusta 1 411 tonnista vuonna 2001 1 102 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Sen osuus yhteisön markkinoista laski samaan aikaan 25 prosentista 19 prosenttiin. Yhden valitukseen osallistumattoman tuottajan toimittaman tiedon mukaan keskimääräiset yksikköhinnat olivat tarkasteltavana olevana ajanjaksona hieman alemmat kuin yhteistyössä toimineen yhteisön tuotannonalan mutta selvästi korkeammat kuin Venäjän ja Kiinan tuonnin keskimääräiset yksikköhinnat. Tämän tiedon perusteella voidaan perustellusti olettaa, että polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutui myös muille yhteisön tuottajille vahinkoa, joka näkyi pääasiassa markkinaosuuden pienentymisenä. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että muiden yhteisön tuottajien valmistamat ja myymät tuotteet eivät olleet osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(133)

Kaksi yhteisön tuottajaa, jotka edustavat noin 19:ää prosenttia yhteisön koko tuotannosta, eivät ilmaisseet vastustustaan tai tukeaan valitukselle. Määritykset näiden muiden yhteisön tuottajien osalta perustuivat pääasiassa valituksen tekijän arvioihin, mutta yksi näistä tuottajista toimitti myös joitakin tietoja. Muiden yhteisön tuottajien myynnin määrä laski arvioidusta 1 411 tonnista vuonna 2001 1 102 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Sen osuus yhteisön markkinoista laski samaan aikaan 25 prosentista 19 prosenttiin. Yhden valitukseen osallistumattoman tuottajan toimittaman tiedon mukaan keskimääräiset yksikköhinnat olivat tarkasteltavana olevana ajanjaksona hieman alemmat kuin yhteistyössä toimineen yhteisön tuotannonalan mutta selvästi korkeammat kuin Venäjän ja Kiinan tuonnin keskimääräiset yksikköhinnat. Tämän tiedon perusteella voidaan perustellusti olettaa, että polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutui myös muille yhteisön tuottajille vahinkoa, joka näkyi pääasiassa markkinaosuuden pienentymisenä. Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että muiden yhteisön tuottajien valmistamat ja myymät tuotteet eivät olleet osasyynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

3.4   Yhteisön tuotannonalan vienti

| (134) | Yhteisön tuotannonalan PTFE:n vienti yhteisön ulkopuolelle kasvoi hieman (3 prosenttia) tarkastelujaksolla ja oli 12,7 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana. Tämän viennin kannattavuus oli kuitenkin suurempi kuin myyntivoitto yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan viennillä ei voida katsoa olevan minkäänlaista negatiivista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(134)

Yhteisön tuotannonalan PTFE:n vienti yhteisön ulkopuolelle kasvoi hieman (3 prosenttia) tarkastelujaksolla ja oli 12,7 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana. Tämän viennin kannattavuus oli kuitenkin suurempi kuin myyntivoitto yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan viennillä ei voida katsoa olevan minkäänlaista negatiivista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

3.5   Yhteisön tuotannonalan tehokkuus

| (135) | Yhteisön tuotannonala ponnisteli tarkastelujakson aikana jatkuvasti rationalisoidakseen tuotantoprosessiaan. Sen tuotantokustannukset laskivat siten jatkuvasti kyseisenä aikana, ja ne putosivat 13 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantokustannusten merkittävästä vähentämisestä huolimatta yhteisön tuotannonala ei voinut hyötyä lisääntyneestä tehokkuudestaan, vaan sen oli myytävä tuotteitaan alihintaan tai kannattavuusrajalla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan kannattavuus aleni huomattavasti. Tällä perusteella katsottiin, että yhteisön tuotannonala oli elinvoimainen ja tehokas ja että sen kärsimää vahinkoa ei aiheuttanut tehoton tuotantoprosessi vaan polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaisista maista. |
| --- | --- |

(135)

Yhteisön tuotannonala ponnisteli tarkastelujakson aikana jatkuvasti rationalisoidakseen tuotantoprosessiaan. Sen tuotantokustannukset laskivat siten jatkuvasti kyseisenä aikana, ja ne putosivat 13 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotantokustannusten merkittävästä vähentämisestä huolimatta yhteisön tuotannonala ei voinut hyötyä lisääntyneestä tehokkuudestaan, vaan sen oli myytävä tuotteitaan alihintaan tai kannattavuusrajalla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan kannattavuus aleni huomattavasti. Tällä perusteella katsottiin, että yhteisön tuotannonala oli elinvoimainen ja tehokas ja että sen kärsimää vahinkoa ei aiheuttanut tehoton tuotantoprosessi vaan polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaisista maista.

4.   Päätelmät

| (136) | Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin huomattava markkinaosuus, myyntihintojen huomattava aleneminen ja tutkimusajanjaksolla todettu hinnan alittavuus tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kanssa. |
| --- | --- |

(136)

Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin huomattava markkinaosuus, myyntihintojen huomattava aleneminen ja tutkimusajanjaksolla todettu hinnan alittavuus tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kanssa.

| (137) | Yhteisön kulutuksen kehitystä, muista kolmansista maista tulevaa tuontia, yhteisön tuotannonalan vientiä, muiden yhteisön tuottajien toimintakykyä ja kustannusten kehitystä tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(137)

Yhteisön kulutuksen kehitystä, muista kolmansista maista tulevaa tuontia, yhteisön tuotannonalan vientiä, muiden yhteisön tuottajien toimintakykyä ja kustannusten kehitystä tutkittiin, mutta niillä ei havaittu olevan merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (138) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan toisaalta kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että tuonti Venäjältä ja Kiinasta on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(138)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan toisaalta kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että tuonti Venäjältä ja Kiinasta on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   YHTEISÖN ETU

| (139) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia. |
| --- | --- |

(139)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia.

1.   Yhteisön tuotannonalan edut

| (140) | Fluoripolymeerit ovat ryhmä suorituskykyisiä muoveja, joista PTFE on tunnetuin ja eniten käytetty. Kaikki tutkituista yhteisön tuottajista ovat kokonaan tai osittain erikoistuneet PTFE:hen, jolla on muun muassa tuotantoprosessin, laadun, sovellusten ja markkinointikanavien suhteen omat erityisominaisuutensa. |
| --- | --- |

(140)

Fluoripolymeerit ovat ryhmä suorituskykyisiä muoveja, joista PTFE on tunnetuin ja eniten käytetty. Kaikki tutkituista yhteisön tuottajista ovat kokonaan tai osittain erikoistuneet PTFE:hen, jolla on muun muassa tuotantoprosessin, laadun, sovellusten ja markkinointikanavien suhteen omat erityisominaisuutensa.

| (141) | Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä nostamaan myyntihintojaan, mikä kasvattaisi tuotannonalan selviytymiseksi tuoton tasolle, jolla tuotannonalan taloudellinen tilanne parantuisi ja tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkaminen olisi perusteltua. |
| --- | --- |

(141)

Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan ehkäisevän markkinoiden vääristymisen jatkumista ja palauttavan terveet kilpailuolosuhteet markkinoille. Yhteisön tuotannonalan pitäisi sen jälkeen pystyä nostamaan myyntihintojaan, mikä kasvattaisi tuotannonalan selviytymiseksi tuoton tasolle, jolla tuotannonalan taloudellinen tilanne parantuisi ja tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkaminen olisi perusteltua.

| (142) | Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan entuudestaan huonon tilanteen heikkeneminen jatkuu. Se ei pystyisi tekemään tarpeellisia investointeja voidakseen kilpailla tehokkaasti kyseisistä kolmansista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Tämä pakottaisi hyvin todennäköisesti jotkin yritykset lopettamaan tuotantonsa ja lomauttamaan työntekijänsä lähitulevaisuudessa. Yhteisön tuotannon päättyessä PTFE:n käyttäjät tulisivat riippuvaisemmiksi yhteisön ulkopuolisista toimittajista. |
| --- | --- |

(142)

Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan entuudestaan huonon tilanteen heikkeneminen jatkuu. Se ei pystyisi tekemään tarpeellisia investointeja voidakseen kilpailla tehokkaasti kyseisistä kolmansista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Tämä pakottaisi hyvin todennäköisesti jotkin yritykset lopettamaan tuotantonsa ja lomauttamaan työntekijänsä lähitulevaisuudessa. Yhteisön tuotannon päättyessä PTFE:n käyttäjät tulisivat riippuvaisemmiksi yhteisön ulkopuolisista toimittajista.

| (143) | Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille polkumyynnistä aiheutuneen vahingon vaikutuksista, mikä olisi siten yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(143)

Tämän vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille polkumyynnistä aiheutuneen vahingon vaikutuksista, mikä olisi siten yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

2.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etu

| (144) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tunnetuille tuojille/kauppiaille. Ainoastaan kaksi tuojaa/kauppiasta, jotka edustivat lähes 30:tä prosenttia Venäjältä ja Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista, vastasi kyselylomakkeeseen. Komissio lähetti kyselylomakkeet myös kaikille tunnetuille käyttäjille yhteisössä (yhteensä yhdeksän) ja sai niihin kolme (osittaista) vastausta. Nämä käyttäjät edustivat ainoastaan 14:ää prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(144)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tunnetuille tuojille/kauppiaille. Ainoastaan kaksi tuojaa/kauppiasta, jotka edustivat lähes 30:tä prosenttia Venäjältä ja Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista, vastasi kyselylomakkeeseen. Komissio lähetti kyselylomakkeet myös kaikille tunnetuille käyttäjille yhteisössä (yhteensä yhdeksän) ja sai niihin kolme (osittaista) vastausta. Nämä käyttäjät edustivat ainoastaan 14:ää prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (145) | PTFE:tä käytetään aineosana useilla teollisuuden aloilla, esimerkiksi kemian-, kone-, sähkö- (johtojen sisäpuoliset suojakuoret), autonvalmistus- ja rakennusteollisuudessa (eristeenä) sekä ruoanvalmistusvälineissä (pannut), tekstiileissä ja biolääketieteen (kirurgiset välineet) alalla sekä puolijohteissa ja avaruusteollisuuden alalla. Tunnetuin merkki, jolla tuotetta markkinoidaan, on ”Teflon”. |
| --- | --- |

(145)

PTFE:tä käytetään aineosana useilla teollisuuden aloilla, esimerkiksi kemian-, kone-, sähkö- (johtojen sisäpuoliset suojakuoret), autonvalmistus- ja rakennusteollisuudessa (eristeenä) sekä ruoanvalmistusvälineissä (pannut), tekstiileissä ja biolääketieteen (kirurgiset välineet) alalla sekä puolijohteissa ja avaruusteollisuuden alalla. Tunnetuin merkki, jolla tuotetta markkinoidaan, on ”Teflon”.

| (146) | Yhteistyössä toimineet käyttäjät valmistivat välituotteita, joita käytettiin edelleen erilaisilla teollisuuden aloilla, kuten autonvalmistuksen ja sähkötekniikan aloilla. Kyseiset käyttäjät väittivät, että he eivät voineet siirtää (raaka-aineena käytettävän) PTFE:n kustannusten nousua asiakkailleen, koska välituotteiden markkinat reagoivat hintoihin erittäin herkästi. Käyttäjät katsoivat, että hintojen nosto olisi huonontanut niiden kilpailukykyä suhteessa yhteisön ulkopuolisiin tuottajiin, joihin ei sovellettaisi PTFE:tä koskevaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(146)

Yhteistyössä toimineet käyttäjät valmistivat välituotteita, joita käytettiin edelleen erilaisilla teollisuuden aloilla, kuten autonvalmistuksen ja sähkötekniikan aloilla. Kyseiset käyttäjät väittivät, että he eivät voineet siirtää (raaka-aineena käytettävän) PTFE:n kustannusten nousua asiakkailleen, koska välituotteiden markkinat reagoivat hintoihin erittäin herkästi. Käyttäjät katsoivat, että hintojen nosto olisi huonontanut niiden kilpailukykyä suhteessa yhteisön ulkopuolisiin tuottajiin, joihin ei sovellettaisi PTFE:tä koskevaa polkumyyntitullia.

| (147) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät eivät toimittaneet tietoja tuodun PTFE:n osuudesta niiden tuotannon kokonaiskustannuksiin. Näin ollen ei voitu laskea polkumyyntitullin mahdollisia vaikutuksia näihin käyttäjiin. On joka tapauksessa huomattava, että rakeinen PTFE muodostaa kokonaiskustannuksista melko vähäisen osuuden sellaisilla tuotannonaloilla kuten kemianteollisuus, kotitalous ja vapaa-aika, sähköteollisuus tai konepajateollisuus ja ajoneuvotekniikka, koska PTFE:tä käytetään yleisesti pienoiskomponenttien muodossa. PTFE:tä käytetään myös hyvin pieninä määrinä kuluttajille tarkoitetuissa sovelluksissa, esimerkiksi anorakki sisältää noin 20 grammaa PTFE:tä. Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että loppukäyttäjille aiheutuneet taloudelliset vaikutukset on katsottava vähäpätöisiksi. Kyseisten käyttäjien toimittamien tietojen perusteella katsottiin myös, että niiden kannattavuus oli huomattava tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitullien vaikutukset olisivat vähäpätöisiä. |
| --- | --- |

(147)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät eivät toimittaneet tietoja tuodun PTFE:n osuudesta niiden tuotannon kokonaiskustannuksiin. Näin ollen ei voitu laskea polkumyyntitullin mahdollisia vaikutuksia näihin käyttäjiin. On joka tapauksessa huomattava, että rakeinen PTFE muodostaa kokonaiskustannuksista melko vähäisen osuuden sellaisilla tuotannonaloilla kuten kemianteollisuus, kotitalous ja vapaa-aika, sähköteollisuus tai konepajateollisuus ja ajoneuvotekniikka, koska PTFE:tä käytetään yleisesti pienoiskomponenttien muodossa. PTFE:tä käytetään myös hyvin pieninä määrinä kuluttajille tarkoitetuissa sovelluksissa, esimerkiksi anorakki sisältää noin 20 grammaa PTFE:tä. Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että loppukäyttäjille aiheutuneet taloudelliset vaikutukset on katsottava vähäpätöisiksi. Kyseisten käyttäjien toimittamien tietojen perusteella katsottiin myös, että niiden kannattavuus oli huomattava tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitullien vaikutukset olisivat vähäpätöisiä.

| (148) | Jatkojalostusteollisuus väitti, että yhteisön tuotannonalalla ei ollut riittävää kapasiteettia vastata yhteisön markkinoiden PTFE:n kysyntään. |
| --- | --- |

(148)

Jatkojalostusteollisuus väitti, että yhteisön tuotannonalalla ei ollut riittävää kapasiteettia vastata yhteisön markkinoiden PTFE:n kysyntään.

| (149) | On syytä huomata, että toimenpiteiden tarkoitus ei ole estää tuontia yhteisöön vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Kuten edellä 147 kappaleessa mainitaan, polkumyyntitullin vaikutukset käyttäjien tuotannonalaan on arvioitu vähäpätöisiksi, jolloin se ei välttämättä estäisi loppukäyttäjiä hankkimasta PTFE:tä samoilta toimittajilta korkeammalla hinnalla. |
| --- | --- |

(149)

On syytä huomata, että toimenpiteiden tarkoitus ei ole estää tuontia yhteisöön vaan varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Kuten edellä 147 kappaleessa mainitaan, polkumyyntitullin vaikutukset käyttäjien tuotannonalaan on arvioitu vähäpätöisiksi, jolloin se ei välttämättä estäisi loppukäyttäjiä hankkimasta PTFE:tä samoilta toimittajilta korkeammalla hinnalla.

| (150) | Lisäksi on syytä huomata, että yhteisön kulutus putosi vuodesta 2001 vuoteen 2002 12 prosenttia, minkä jälkeen se säilyi käytännöllisesti katsoen vakaana tutkimusajanjaksoon saakka ja kasvoi hieman eli 3 prosenttia vuodesta 2002. On myös korostettava, että yhteisön tuottajilla on yhä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Tämä kapasiteetti sekä muiden kolmansien maiden vienti tarjoavat jatkojalostusteollisuudelle vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä. Näin ollen on epätodennäköistä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat riittämättömään tarjontaan. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi on syytä huomata, että yhteisön kulutus putosi vuodesta 2001 vuoteen 2002 12 prosenttia, minkä jälkeen se säilyi käytännöllisesti katsoen vakaana tutkimusajanjaksoon saakka ja kasvoi hieman eli 3 prosenttia vuodesta 2002. On myös korostettava, että yhteisön tuottajilla on yhä käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Tämä kapasiteetti sekä muiden kolmansien maiden vienti tarjoavat jatkojalostusteollisuudelle vaihtoehtoisia tuotteen hankintalähteitä. Näin ollen on epätodennäköistä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet johtaisivat riittämättömään tarjontaan.

3.   Yhteisön raaka-aineiden toimittajien etu

| (151) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille yhteisön teollisuudenalalle tärkeimpiä raaka-aineita (myös klorodifluorimetaani (R22) ja vedetön fluorivetyhappo) toimittaville tunnetuille yhteisön toimittajille. Yhteistyö oli hyvin tiivistä, sillä komissiolle toimitettiin viisi vastausta, joiden osalta kolme toimittajaa on etuyhteydessä toisiinsa. Suurin osa näistä toimittajista työskenteli tiiviisti yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisöön sijoittautuneiden rakeisen PTFE:n tuottajien kanssa. Suuri osa niiden liikevaihdosta (75 prosenttia) oli peräisin myynnistä rakeisen PTFE:n tuottajille. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan ostojen väheneminen olisi vaikuttanut huomattavasti näiden yritysten tilanteeseen, jotka työllistivät 176 asianomaisen raaka-aineen tuotantoon suoraan keskittynyttä henkilöä. |
| --- | --- |

(151)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille yhteisön teollisuudenalalle tärkeimpiä raaka-aineita (myös klorodifluorimetaani (R22) ja vedetön fluorivetyhappo) toimittaville tunnetuille yhteisön toimittajille. Yhteistyö oli hyvin tiivistä, sillä komissiolle toimitettiin viisi vastausta, joiden osalta kolme toimittajaa on etuyhteydessä toisiinsa. Suurin osa näistä toimittajista työskenteli tiiviisti yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisöön sijoittautuneiden rakeisen PTFE:n tuottajien kanssa. Suuri osa niiden liikevaihdosta (75 prosenttia) oli peräisin myynnistä rakeisen PTFE:n tuottajille. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan ostojen väheneminen olisi vaikuttanut huomattavasti näiden yritysten tilanteeseen, jotka työllistivät 176 asianomaisen raaka-aineen tuotantoon suoraan keskittynyttä henkilöä.

| (152) | Yksi toimittaja totesi, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön PTFE:n tuotantoa uhkaa siirtyminen yhteisön ulkopuolisiin kolmansiin maihin. Tämä yritys väitti, että raaka-aineiden toimittajien olisi näin etsittävä asiakkaita yhteisön ulkopuolelta kolmansien maiden markkinoilta, joilla ne kilpailisivat perinteisten kotimaisten raaka-ainetoimittajien kanssa. Raaka-aineen vienti aiheuttaisi myös lisäkustannuksia, jotka kuluttaisivat varhaisemman jalostusasteen teollisuuden jo muutenkin alhaisia marginaaleja. Tästä syystä pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on varhaisemman jalostusasteen teollisuuden edun mukaista. |
| --- | --- |

(152)

Yksi toimittaja totesi, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön PTFE:n tuotantoa uhkaa siirtyminen yhteisön ulkopuolisiin kolmansiin maihin. Tämä yritys väitti, että raaka-aineiden toimittajien olisi näin etsittävä asiakkaita yhteisön ulkopuolelta kolmansien maiden markkinoilta, joilla ne kilpailisivat perinteisten kotimaisten raaka-ainetoimittajien kanssa. Raaka-aineen vienti aiheuttaisi myös lisäkustannuksia, jotka kuluttaisivat varhaisemman jalostusasteen teollisuuden jo muutenkin alhaisia marginaaleja. Tästä syystä pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on varhaisemman jalostusasteen teollisuuden edun mukaista.

4.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (153) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei ole ja että toimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön etujen mukaista. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei ole ja että toimenpiteiden toteuttaminen on yhteisön etujen mukaista.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (154) | Polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen väliaikaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa. |
| --- | --- |

(154)

Polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen väliaikaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa.

| (155) | Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(155)

Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (156) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton ennen veroja, joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tässä laskelmassa käytettiin 9,3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia (ennen veroja), jonka yhteisön tuotannonala saavutti ennen asianomaisten maiden tuontihintojen jyrkkää laskua vuonna 2001. Kyseistä voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(156)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton ennen veroja, joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tässä laskelmassa käytettiin 9,3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia (ennen veroja), jonka yhteisön tuotannonala saavutti ennen asianomaisten maiden tuontihintojen jyrkkää laskua vuonna 2001. Kyseistä voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (157) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(157)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan markkinoillaan myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuottajien myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta.

| (158) | Koska venäläiset viejät eivät osallistuneet yhteistyöhön, kuten 70–75 kappaleessa todetaan, vahinkomarginaali määritettiin Venäjän osalta Eurostatin tilastoimien vientilukujen perusteella. On huomattava, että kuten edellä 98 kappaleessa mainitaan, cif-vientihinta oli oikaistu ottamalla huomioon yhteisössä tuotetun PTFE:n ja Venäjältä ja Kiinasta tuodun PTFE:n välinen laatuero. Toiseksi, koska Venäjältä peräisin olevan PTFE:n koko vientimyynti tapahtui kauppiaille yhteisön tuotannonalan myynnin tapahtuessa pääasiassa käyttäjille, oikaisu tehtiin myös kaupan porrasta koskevien erojen osalta. Luotettavamman tiedon puuttuessa kyseinen oikaisu arvioitiin alustavasti 5 prosentiksi, joka katsottiin etuyhteydettömän tuojan kohtuulliseksi voittomarginaaliksi. |
| --- | --- |

(158)

Koska venäläiset viejät eivät osallistuneet yhteistyöhön, kuten 70–75 kappaleessa todetaan, vahinkomarginaali määritettiin Venäjän osalta Eurostatin tilastoimien vientilukujen perusteella. On huomattava, että kuten edellä 98 kappaleessa mainitaan, cif-vientihinta oli oikaistu ottamalla huomioon yhteisössä tuotetun PTFE:n ja Venäjältä ja Kiinasta tuodun PTFE:n välinen laatuero. Toiseksi, koska Venäjältä peräisin olevan PTFE:n koko vientimyynti tapahtui kauppiaille yhteisön tuotannonalan myynnin tapahtuessa pääasiassa käyttäjille, oikaisu tehtiin myös kaupan porrasta koskevien erojen osalta. Luotettavamman tiedon puuttuessa kyseinen oikaisu arvioitiin alustavasti 5 prosentiksi, joka katsottiin etuyhteydettömän tuojan kohtuulliseksi voittomarginaaliksi.

| (159) | Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimiville kiinalaisille tuottajille ei myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua, koko maata koskeva vahingon korjaava taso määritettiin Kiinan osalta kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaalin painotetuksi keskiarvoksi. |
| --- | --- |

(159)

Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimiville kiinalaisille tuottajille ei myönnetty markkinatalousasemaa tai yksilöllistä kohtelua, koko maata koskeva vahingon korjaava taso määritettiin Kiinan osalta kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaalin painotetuksi keskiarvoksi.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (160) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(160)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (161) | Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:








  Viejämaa | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Ehdotettu polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Venäjä | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Viejämaa

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Ehdotettu polkumyyntitulli

Kiina

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Venäjä

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (162) | Hyvän hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(162)

Hyvän hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle ja CN-koodiin ex 3904 61 00 (Taric-koodi 3904610050) kuuluvalle, niin sanotulle rakeiselle polytetrafluorieteenille (PTFE), joka sisältää enintään 3 prosenttia muita monomeerejä kuin tetrafluorieteeniä, ilman täyteaineita, jauhettuna tai pelleteiksi valmistettuna, lukuun ottamatta mikrosoituja aineosia, ja sen raakapolymeerille (reaktorirae), jälkimmäinen sekä märkänä että kuivana.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Tulli |
| --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | 62,7 % |
| Venäjä | 36,6 % |

Maa

Tulli

Kiinan kansantasavalta

62,7 %

Venäjä

36,6 %

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista.

4.   Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta suullista kuulemista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan säännösten soveltamista.

Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL C 225, 9.9.2004, s. 18.

2

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/37

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 863/2005,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 459/2005 muuttamisesta Itävallan interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussa olevien viljojen myymiseksi.

| (2) | Komission asetuksella (EY) N:o 459/2005 (3) avataan Itävallan interventioelimen hallussa olevan 130 663 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksella (EY) N:o 459/2005 (3) avataan Itävallan interventioelimen hallussa olevan 130 663 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu.

| (3) | Itävalta on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 30 000 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää. Itävallan esittämä pyyntö olisi hyväksyttävä markkinatilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Itävalta on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 30 000 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää. Itävallan esittämä pyyntö olisi hyväksyttävä markkinatilanteen perusteella.

| (4) | Tarjouskilpailutettavien määrien kasvun vuoksi näyttää olevan tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 459/2005 liitteessä I varastointialueittain ilmoitettuja varastoituja määriä. |
| --- | --- |

(4)

Tarjouskilpailutettavien määrien kasvun vuoksi näyttää olevan tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 459/2005 liitteessä I varastointialueittain ilmoitettuja varastoituja määriä.

| (5) | Sen vuoksi on syytä muuttaa asetus (EY) N:o 459/2005. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on syytä muuttaa asetus (EY) N:o 459/2005.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 459/2005 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  1.   Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin vietävän 160 663 vehnätonnin enimmäismäärää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (4) ja Sveitsiä.
  2.   Alueet, joilla 160 663 tonnia vehnää on varastoituna, mainitaan liitteessä I. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin vietävän 160 663 vehnätonnin enimmäismäärää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (4) ja Sveitsiä.

2.   Alueet, joilla 160 663 tonnia vehnää on varastoituna, mainitaan liitteessä I.

| 2) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 749/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUVL L 75, 22.3.2005, s. 9. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 698/2005 (EUVL L 114, 4.5.2005, s. 7).

3

(4)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244 määriteltynä.”

4

---

LIITE

”LIITE I

| (tonneina) |
| --- |
| Varastointipaikka | Määrä |
| Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich | 160 663” |

(tonneina)

Varastointipaikka

Määrä

Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich

160 663”

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/39

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 864/2005,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 615/2005 muuttamisesta Slovakian interventioelimen hallussa olevan vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun määrän osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myymiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (2) vahvistetaan menettelyt ja edellytykset interventioelinten hallussaan pitämien viljojen myymiseksi.

| (2) | Komission asetuksella (EY) N:o 615/2005 (3) avataan Slovakian interventioelimen hallussa olevan 65 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksella (EY) N:o 615/2005 (3) avataan Slovakian interventioelimen hallussa olevan 65 000 vehnätonnin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu.

| (3) | Slovakia on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 26 982 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää. Slovakian esittämä pyyntö olisi hyväksyttävä markkinatilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Slovakia on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 26 982 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää. Slovakian esittämä pyyntö olisi hyväksyttävä markkinatilanteen perusteella.

| (4) | Tarjouskilpailutettavien määrien kasvun vuoksi näyttää olevan tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 615/2005 liitteessä I varastointialueittain ilmoitettuja varastoituja määriä. |
| --- | --- |

(4)

Tarjouskilpailutettavien määrien kasvun vuoksi näyttää olevan tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 615/2005 liitteessä I varastointialueittain ilmoitettuja varastoituja määriä.

| (5) | Sen vuoksi on syytä muuttaa asetus (EY) N:o 615/2005. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on syytä muuttaa asetus (EY) N:o 615/2005.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 615/2005 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  1.   Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin vietävän 91 982 vehnätonnin enimmäismäärää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (4) ja Sveitsiä.
  2.   Alueet, joilla 91 982 tonnia vehnää on varastoituna, mainitaan liitteessä I. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Tarjouskilpailu koskee kaikkiin kolmansiin maihin vietävän 91 982 vehnätonnin enimmäismäärää, lukuun ottamatta Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Bulgariaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, Kroatiaa, Liechtensteinia, Romaniaa, Serbia ja Montenegroa (4) ja Sveitsiä.

2.   Alueet, joilla 91 982 tonnia vehnää on varastoituna, mainitaan liitteessä I.

| 2) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 191, 31.7.1993, s. 76. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 749/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUVL L 103, 22.4.2005, s. 9.

3

(4)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244 määriteltynä.”

4

---

LIITE

”LIITE I

| (tonneina) |
| --- |
| Varastointipaikka | Määrät |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982” |

(tonneina)

Varastointipaikka

Määrät

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982”

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/41

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 865/2005,

annettu 7 päivänä kesäkuuta 2005,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2707/2000 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan ja 47 artiklan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 14 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän tuen määrät kaudelle 1 päivästä heinäkuuta 200430 päivään kesäkuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 14 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän tuen määrät kaudelle 1 päivästä heinäkuuta 200430 päivään kesäkuuta 2005.

| (2) | Komission asetuksessa (EY) N:o 2707/2000 (2) annettiin kouluvuoden 2003/2004 lopussa siirtymäsäännös, jotta voitiin helpottaa kansallisten ja koulumaitojärjestelmän täytäntöönpanosta vastuussa olevien viranomaisten tukimaksujen käsittelyä asianmukaisella tavalla, jos tukitaso muuttuu. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EY) N:o 2707/2000 (2) annettiin kouluvuoden 2003/2004 lopussa siirtymäsäännös, jotta voitiin helpottaa kansallisten ja koulumaitojärjestelmän täytäntöönpanosta vastuussa olevien viranomaisten tukimaksujen käsittelyä asianmukaisella tavalla, jos tukitaso muuttuu.

| (3) | Jäsenvaltioilla, joissa kouluvuosi 2004/2005 päättyy 30 päivän kesäkuuta jälkeen, on yhä tukimaksujen käsittelyvaikeuksia, koska tuen määrä on muuttunut. On aiheellista pidentää saman säännöksen soveltaminen koskemaan kouluvuotta 2004/2005. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioilla, joissa kouluvuosi 2004/2005 päättyy 30 päivän kesäkuuta jälkeen, on yhä tukimaksujen käsittelyvaikeuksia, koska tuen määrä on muuttunut. On aiheellista pidentää saman säännöksen soveltaminen koskemaan kouluvuotta 2004/2005.

| (4) | Asetus (EY) N:o 2707/2000 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EY) N:o 2707/2000 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2707/2000 4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kouluvuoden 2004/2005 osalta 1 päivänä kesäkuuta voimassa olevaa tukitasoa voidaan kuitenkin soveltaa heinäkuussa, jos jäsenvaltion kouluvuosi päättyy heinäkuussa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 311, 12.12.2000, s. 37. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 816/2004 (EUVL L 153, 30.4.2004, s. 19).

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/42

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä toukokuuta 2005,

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta

(2005/423/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon vuoden 2003 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja on allekirjoitettu yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 16 päivänä joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja on allekirjoitettu yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta 16 päivänä joulukuuta 2004.

| (2) | Kyseinen lisäpöytäkirja olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen lisäpöytäkirja olisi hyväksyttävä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

1.   Hyväksytään yhteisön ja sen jäsenvaltioiden puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta.

Lisäpöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä (1).

2.   Neuvoston puheenjohtaja antaa lisäpöytäkirjan 13 artiklassa määrätyn ilmoituksen.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EUVL L 38, 10.2.2005, s. 3.

1

---

Komissio

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/43

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä kesäkuuta 2005,

yhteisön rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksen valvonta-, tarkastus- ja seurantaohjelmille vuodeksi 2005

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1630)

(2005/424/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmille 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/465/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle vuotta 2005 koskevat kalastuksenvalvontaohjelmansa sekä näihin ohjelmiin sisältyvien hankkeiden toteuttamisesta aiheutuviin menoihin myönnettävää yhteisön rahoitusosuutta koskevat hakemuksensa. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle vuotta 2005 koskevat kalastuksenvalvontaohjelmansa sekä näihin ohjelmiin sisältyvien hankkeiden toteuttamisesta aiheutuviin menoihin myönnettävää yhteisön rahoitusosuutta koskevat hakemuksensa.

| (2) | Yhteisön rahoitusta voidaan myöntää hakemuksille, jotka koskevat päätöksen 2004/465/EY 4 artiklassa lueteltuja toimia. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön rahoitusta voidaan myöntää hakemuksille, jotka koskevat päätöksen 2004/465/EY 4 artiklassa lueteltuja toimia.

| (3) | On aiheellista vahvistaa yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärät ja prosentuaaliset osuudet sekä säätää sen myöntämistä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista vahvistaa yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärät ja prosentuaaliset osuudet sekä säätää sen myöntämistä koskevat edellytykset.

| (4) | Rahoitusosuuden saamiseksi sähköisten paikannuslaitteiden olisi täytettävä alusten satelliittiseurantajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä joulukuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2244/2003 (2) vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Rahoitusosuuden saamiseksi sähköisten paikannuslaitteiden olisi täytettävä alusten satelliittiseurantajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä joulukuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2244/2003 (2) vahvistetut vaatimukset.

| (5) | Rahoitusosuuden saamiseksi pilottihankkeiden olisi täytettävä kalastustoimia koskevien tietojen sähköiseen toimittamiseen ja kaukohavaintojärjestelmään liittyvien kokeiluhankkeiden edellytyksistä 18 päivänä elokuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1461/2003 (3) vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Rahoitusosuuden saamiseksi pilottihankkeiden olisi täytettävä kalastustoimia koskevien tietojen sähköiseen toimittamiseen ja kaukohavaintojärjestelmään liittyvien kokeiluhankkeiden edellytyksistä 18 päivänä elokuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1461/2003 (3) vahvistetut vaatimukset.

| (6) | Jäsenvaltioiden on päätöksen 2004/465/EY 8 artiklan mukaisesti sitouduttava menoihinsa 12 kuukauden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona tämä komission päätös on annettu niille tiedoksi. Niiden on myös noudatettava päätöksen 2004/465/EY säännöksiä, jotka koskevat hankkeiden käynnistämistä ja korvaushakemusten esittämistä. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden on päätöksen 2004/465/EY 8 artiklan mukaisesti sitouduttava menoihinsa 12 kuukauden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona tämä komission päätös on annettu niille tiedoksi. Niiden on myös noudatettava päätöksen 2004/465/EY säännöksiä, jotka koskevat hankkeiden käynnistämistä ja korvaushakemusten esittämistä.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastuksen ja vesiviljelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastuksen ja vesiviljelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä säädetään yhteisön rahoituksesta päätöksen 2004/465/EY 4 artiklassa tarkoitetuille toimille vuodeksi 2005. Siinä vahvistetaan yhteisön rahoitusosuuden määrä kullekin jäsenvaltiolle, yhteisön rahoitusosuuden prosentuaalinen osuus ja rahoitusosuuden myöntämisen edellytykset.

2 artikla

Uusi teknologia ja tietoverkot

Kalastustoimien valvontaan, tarkastuksiin ja seurantaan liittyvän tehokkaan ja turvallisen tietojenvaihdon mahdollistavien atk-laitteiden ja tietoverkkojen hankinnasta, asentamisesta ja teknisestä tuesta aiheutuviin menoihin voidaan myöntää yhteisön rahoitusosuus, jonka suuruus on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista liitteessä I vahvistetuissa rajoissa.

3 artikla

Sähköiset paikannuslaitteet

1.   Sähköisten paikannuslaitteiden, joiden avulla kalastuksenseurantakeskus voi seurata aluksia satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) käyttäen, hankinnasta ja kalastusalukseen asentamisesta aiheutuvat tukikelpoiset menot voivat olla enintään 4 500 euroa alusta kohti liitteessä II vahvistetuissa rajoissa.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetyn 4 500 euron rajoissa rahoitusosuus on ensimmäisten 1 500 euron osalta 100 prosenttia.

3.   Yhteisön rahoitusosuus tukikelpoisista menoista on 1 500 euron ja 4 500 euron välillä alusta kohti olevien menojen osalta enintään 50 prosenttia menoista.

4.   Rahoitusosuuden saamiseksi sähköisten paikannuslaitteiden on täytettävä asetuksessa (EY) N:o 2244/2003 vahvistetut vaatimukset.

4 artikla

Uuden teknologian pilottihankkeet

1.   Kalastustoimien valvonnan parantamiseksi toteutettaviin uuden teknologian käyttöönottoa koskeviin pilottihankkeisiin liittyviin menoihin voidaan myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista liitteessä III vahvistetuissa rajoissa.

2.   Rahoitusosuuden saamiseksi pilottihankkeiden on täytettävä asetuksessa (EY) N:o 1461/2003 vahvistetut vaatimukset.

5 artikla

Koulutus

Kalastusalan valvonta-, tarkastus- ja seurantatehtävistä vastaavien virkamiesten koulutus- ja vaihto-ohjelmista aiheutuneisiin menoihin voidaan myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista liitteessä IV vahvistetuissa rajoissa.

6 artikla

Seminaarit ja tiedotusvälineet

Sellaisista aloitteista aiheutuneisiin menoihin, joihin sisältyy seminaarien järjestämistä ja tiedotusvälineiden käyttöä tavoitteena parantaa kalastajien ja muiden toimijoiden, kuten tarkastajien, virallisten syyttäjien ja tuomareiden sekä suuren yleisön tietoisuutta vastuuttoman ja laittoman kalastuksen torjunnan ja yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen tärkeydestä, voidaan myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 75 prosenttia tukikelpoisista menoista liitteessä V vahvistetuissa rajoissa.

7 artikla

Kalastuksen valvonnassa käytettävät partioalukset ja ilma-alukset

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kalastustoimien valvonnassa ja seurannassa käyttämien alusten ja ilma-alusten hankintaan ja nykyaikaistamiseen liittyviin menoihin voidaan myöntää liitteessä VI vahvistetuissa rajoissa rahoitusosuus, jonka suuruus on enintään

| — | 50 prosenttia Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneille jäsenvaltioille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, |
| --- | --- |

—

50 prosenttia Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneille jäsenvaltioille aiheutuneista tukikelpoisista menoista,

| — | 25 prosenttia muille jäsenvaltioille aiheutuneista tukikelpoisista menoista. |
| --- | --- |

—

25 prosenttia muille jäsenvaltioille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 157, 30.4.2004, s. 114. Oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 36.

1

(2)  EUVL L 333, 20.12.2003, s. 17.

2

(3)  EUVL L 208, 19.8.2003, s. 14.

3

---

LIITE I

UUSI TEKNOLOGIA JA TIETOVERKOT

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 525 000 | 262 500 |
| Saksa | 50 000 | 25 000 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 310 000 | 155 000 |
| Espanja | 719 828 | 359 914 |
| Ranska | 150 000 | 75 000 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 1 783 200 | 891 600 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Alankomaat | 417 325 | 208 663 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 60 000 | 30 000 |
| Portugali | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 600 000 | 300 000 |
| Ruotsi | 111 200 | 55 600 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 767 453 | 383 727 |
| Yhteensä | 8 639 712 | 4 319 857 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

0

0

Tšekki

0

0

Tanska

525 000

262 500

Saksa

50 000

25 000

Viro

0

0

Kreikka

310 000

155 000

Espanja

719 828

359 914

Ranska

150 000

75 000

Irlanti

0

0

Italia

1 783 200

891 600

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

0

0

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

577 446

288 723

Alankomaat

417 325

208 663

Itävalta

0

0

Puola

60 000

30 000

Portugali

2 568 260

1 284 130

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

600 000

300 000

Ruotsi

111 200

55 600

Yhdistynyt kuningaskunta

767 453

383 727

Yhteensä

8 639 712

4 319 857

---

LIITE II

SÄHKÖISET PAIKANNUSLAITTEET

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 0 | 0 |
| Saksa | 0 | 0 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 0 | 0 |
| Espanja | 0 | 0 |
| Ranska | 0 | 0 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 0 | 0 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Alankomaat | 0 | 0 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 0 | 0 |
| Portugali | 0 | 0 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 0 | 0 |
| Ruotsi | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 849 955 | 611 793 |
| Yhteensä | 849 955 | 611 793 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

0

0

Tšekki

0

0

Tanska

0

0

Saksa

0

0

Viro

0

0

Kreikka

0

0

Espanja

0

0

Ranska

0

0

Irlanti

0

0

Italia

0

0

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

0

0

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

0

0

Alankomaat

0

0

Itävalta

0

0

Puola

0

0

Portugali

0

0

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

0

0

Ruotsi

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta

849 955

611 793

Yhteensä

849 955

611 793

---

LIITE III

UUDEN TEKNOLOGIAN PILOTTIHANKKEET

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 750 000 | 375 000 |
| Saksa | 0 | 0 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 370 000 | 185 000 |
| Espanja | 0 | 0 |
| Ranska | 0 | 0 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 265 000 | 132 500 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Alankomaat | 0 | 0 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 0 | 0 |
| Portugali | 0 | 0 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 0 | 0 |
| Ruotsi | 166 070 | 83 035 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 458 628 | 229 314 |
| Yhteensä | 2 009 698 | 1 004 849 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

0

0

Tšekki

0

0

Tanska

750 000

375 000

Saksa

0

0

Viro

0

0

Kreikka

370 000

185 000

Espanja

0

0

Ranska

0

0

Irlanti

0

0

Italia

265 000

132 500

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

0

0

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

0

0

Alankomaat

0

0

Itävalta

0

0

Puola

0

0

Portugali

0

0

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

0

0

Ruotsi

166 070

83 035

Yhdistynyt kuningaskunta

458 628

229 314

Yhteensä

2 009 698

1 004 849

---

LIITE IV

KOULUTUS

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 15 000 | 7 500 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 150 000 | 75 000 |
| Saksa | 52 100 | 26 050 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 40 000 | 20 000 |
| Espanja | 230 236 | 115 118 |
| Ranska | 34 050 | 17 025 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 1 191 075 | 595 538 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 12 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Alankomaat | 178 620 | 89 310 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 0 | 0 |
| Portugali | 95 588 | 47 794 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 30 000 | 15 000 |
| Ruotsi | 40 000 | 20 000 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 191 564 | 95 782 |
| Yhteensä | 2 260 233 | 1 130 117 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

15 000

7 500

Tšekki

0

0

Tanska

150 000

75 000

Saksa

52 100

26 050

Viro

0

0

Kreikka

40 000

20 000

Espanja

230 236

115 118

Ranska

34 050

17 025

Irlanti

0

0

Italia

1 191 075

595 538

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

12 000

6 000

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

0

0

Alankomaat

178 620

89 310

Itävalta

0

0

Puola

0

0

Portugali

95 588

47 794

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

30 000

15 000

Ruotsi

40 000

20 000

Yhdistynyt kuningaskunta

191 564

95 782

Yhteensä

2 260 233

1 130 117

---

LIITE V

SEMINAARIT JA TIEDOTUSVÄLINEET

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 40 000 | 30 000 |
| Saksa | 0 | 0 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 75 000 | 56 250 |
| Espanja | 6 000 | 4 500 |
| Ranska | 0 | 0 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 0 | 0 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 8 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Alankomaat | 0 | 0 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 0 | 0 |
| Portugali | 75 000 | 56 250 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 0 | 0 |
| Ruotsi | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 |
| Yhteensä | 204 000 | 153 000 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

0

0

Tšekki

0

0

Tanska

40 000

30 000

Saksa

0

0

Viro

0

0

Kreikka

75 000

56 250

Espanja

6 000

4 500

Ranska

0

0

Irlanti

0

0

Italia

0

0

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

8 000

6 000

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

0

0

Alankomaat

0

0

Itävalta

0

0

Puola

0

0

Portugali

75 000

56 250

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

0

0

Ruotsi

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta

0

0

Yhteensä

204 000

153 000

---

LIITE VI

PARTIOALUKSET JA ILMA-ALUKSET

| (euroina) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Yhteisön rahoitusosuus |
| Belgia | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Tšekki | 0 | 0 |
| Tanska | 0 | 0 |
| Saksa | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Viro | 0 | 0 |
| Kreikka | 0 | 0 |
| Espanja | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Ranska | 286 000 | 71 500 |
| Irlanti | 0 | 0 |
| Italia | 0 | 0 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Latvia | 0 | 0 |
| Liettua | 210 000 | 105 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Unkari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Alankomaat | 0 | 0 |
| Itävalta | 0 | 0 |
| Puola | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugali | 720 000 | 180 000 |
| Slovenia | 0 | 0 |
| Slovakia | 0 | 0 |
| Suomi | 0 | 0 |
| Ruotsi | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Yhteensä | 102 432 864 | 26 560 717 |

(euroina)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksenvalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Yhteisön rahoitusosuus

Belgia

11 550 000

2 887 500

Tšekki

0

0

Tanska

0

0

Saksa

51 331 250

12 832 813

Viro

0

0

Kreikka

0

0

Espanja

4 350 804

1 087 701

Ranska

286 000

71 500

Irlanti

0

0

Italia

0

0

Kypros

0

0

Latvia

0

0

Liettua

210 000

105 000

Luxemburg

0

0

Unkari

0

0

Malta

0

0

Alankomaat

0

0

Itävalta

0

0

Puola

3 600 000

1 800 000

Portugali

720 000

180 000

Slovenia

0

0

Slovakia

0

0

Suomi

0

0

Ruotsi

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta

30 384 810

7 596 203

Yhteensä

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/51

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005,

yhden satamasta poissaoloa koskevan lisäpäivän myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle neuvoston asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteen IV a mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1657)

(Ainoastaan englannin- ja tanskankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2005/425/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2005 22 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 27/2005 (1) ja erityisesti sen liitteessä IV a olevan 6 kohdan e alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 6 kohdan a alakohdassa määritetään niiden päivien lukumäärä, joina eräät yhteisön kalastusalukset saavat olla poissa satamasta kyseisen liitteen 2 kohdassa määritellyillä maantieteellisillä alueilla 1 päivän helmikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 6 kohdan a alakohdassa määritetään niiden päivien lukumäärä, joina eräät yhteisön kalastusalukset saavat olla poissa satamasta kyseisen liitteen 2 kohdassa määritellyillä maantieteellisillä alueilla 1 päivän helmikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana.

| (2) | Mainitun liitteen 6 kohdan e alakohdassa komissiolle annetaan mahdollisuus myöntää jäsenvaltion pyynnöstä yksi lisäpäivä, jonka alus voi olla poissa satamasta, jos sillä on mukanaan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio on ottanut käyttöön järjestelmän, jossa kalastuslisenssit keskeytetään automaattisesti rikkomusten seurauksena. |
| --- | --- |

(2)

Mainitun liitteen 6 kohdan e alakohdassa komissiolle annetaan mahdollisuus myöntää jäsenvaltion pyynnöstä yksi lisäpäivä, jonka alus voi olla poissa satamasta, jos sillä on mukanaan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio on ottanut käyttöön järjestelmän, jossa kalastuslisenssit keskeytetään automaattisesti rikkomusten seurauksena.

| (3) | Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jättäneet pyynnöt ja toimittaneet tiedot rikkomisesta seuraavaa kalastuslisenssien automaattista keskeyttämistä koskevasta järjestelmästä, joka koskee kalastusaluksia, joilla on mukanaan pohjatrooleja, nuottia tai muita sen kaltaisia vedettäviä, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, puomitrooleja lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(3)

Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jättäneet pyynnöt ja toimittaneet tiedot rikkomisesta seuraavaa kalastuslisenssien automaattista keskeyttämistä koskevasta järjestelmästä, joka koskee kalastusaluksia, joilla on mukanaan pohjatrooleja, nuottia tai muita sen kaltaisia vedettäviä, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, puomitrooleja lukuun ottamatta.

| (4) | Toimitettujen tietojen perusteella Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille, joilla on mukanaan asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, olisi myönnettävä yksi lisäpäivä, |
| --- | --- |

(4)

Toimitettujen tietojen perusteella Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille, joilla on mukanaan asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, olisi myönnettävä yksi lisäpäivä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 6 kohdan a alakohdassa vahvistettujen päivien lisäksi yksi lisäpäivä kutakin kalenterikuukautta kohti Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille, joilla on mukanaan pohjatrooleja, nuottia tai muita sen kaltaisia vedettäviä, silmäkooltaan yli 120 mm olevia pyydyksiä, puomitrooleja lukuun ottamatta.

2 artikla

Alus, jolle on myönnetty yksi lisäpäivä 1 artiklan nojalla, saa siirtää kyseisen päivän jollekin toiselle alukselle ainoastaan, jos:

| a) | siirron saava alus käyttää aina pyydystä, jonka silmäkoko on yli 120 millimetriä; |
| --- | --- |

a)

siirron saava alus käyttää aina pyydystä, jonka silmäkoko on yli 120 millimetriä;

| b) | asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 10 kohdan edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 27/2005 liitteessä IV a olevan 10 kohdan edellytyksiä noudatetaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 12, 14.1.2005, s. 1.

1

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/52

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/426/YUTP,

tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005,

entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/694/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/694/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/694/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on jäädyttää kaikki entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille kuuluvat varat ja taloudelliset resurssit.

| (2) | Neuvosto teki 18 päivänä huhtikuuta 2005 päätöksen 2005/316/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaa luetteloa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto teki 18 päivänä huhtikuuta 2005 päätöksen 2005/316/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä olevaa luetteloa.

| (3) | Koska Vujadin POPOVIC ja Nebojsa PAVKOVIC on siirretty entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, heidän nimensä olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

Koska Vujadin POPOVIC ja Nebojsa PAVKOVIC on siirretty entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen huostaan, heidän nimensä olisi poistettava luettelosta.

| (4) | Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin teki 22 päivänä huhtikuuta 2005 päätöksen, jolla sallitaan kaikin varauksin kuolleeksi oletettua Goran BOROVNICAa koskevan syytekirjelmän peruuttaminen. Myös hänen nimensä olisi poistettava luettelosta. |
| --- | --- |

(4)

Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin teki 22 päivänä huhtikuuta 2005 päätöksen, jolla sallitaan kaikin varauksin kuolleeksi oletettua Goran BOROVNICAa koskevan syytekirjelmän peruuttaminen. Myös hänen nimensä olisi poistettava luettelosta.

| (5) | Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava, |
| --- | --- |

(5)

Yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2004/694/YUTP liitteessä oleva henkilöluettelo tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Luxemburgissa 6 päivänä kesäkuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52, yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/316/YUTP (EUVL L 100, 20.4.2005, s. 54).

1

---

LIITE

”LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

| | Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir
  Syntymäaika: 1948
  Syntymäpaikka: Vladicin Han, Serbia ja Montenegro
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegron |
| --- | --- |

Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir

Syntymäaika: 1948

Syntymäpaikka: Vladicin Han, Serbia ja Montenegro

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegron

| | Nimi: GOTOVINA Ante
  Syntymäaika: 12.10.1955
  Syntymäpaikka: Pasman-saari, Zadarin kunta, Kroatian tasavalta
  Kansalaisuus: Kroatian – Ranskan |
| --- | --- |

Nimi: GOTOVINA Ante

Syntymäaika: 12.10.1955

Syntymäpaikka: Pasman-saari, Zadarin kunta, Kroatian tasavalta

Kansalaisuus: Kroatian – Ranskan

| | Nimi: HADZIC Goran
  Syntymäaika: 7.9.1958
  Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatian tasavalta
  Kansalaisuus: Serbia ja Montenegron |
| --- | --- |

Nimi: HADZIC Goran

Syntymäaika: 7.9.1958

Syntymäpaikka: Vinkovci, Kroatian tasavalta

Kansalaisuus: Serbia ja Montenegron

| | Nimi: KARADZIC Radovan
  Syntymäaika: 19.6.1945
  Syntymäpaikka: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan |
| --- | --- |

Nimi: KARADZIC Radovan

Syntymäaika: 19.6.1945

Syntymäpaikka: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbia ja Montenegro

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

| | Nimi: LUKIC Milan
  Syntymäaika: 6.9.1967
  Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan
  mahdollisesti Serbia ja Montenegron |
| --- | --- |

Nimi: LUKIC Milan

Syntymäaika: 6.9.1967

Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

mahdollisesti Serbia ja Montenegron

| | Nimi: LUKIC Sredoje
  Syntymäaika: 5.4.1961
  Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan
  mahdollisesti Serbia ja Montenegron |
| --- | --- |

Nimi: LUKIC Sredoje

Syntymäaika: 5.4.1961

Syntymäpaikka: Visegrad, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

mahdollisesti Serbia ja Montenegron

| | Nimi: MLADIC Ratko
  Syntymäaika: 12.3.1942
  Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovikin kunta, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan
  mahdollisesti Serbia ja Montenegron |
| --- | --- |

Nimi: MLADIC Ratko

Syntymäaika: 12.3.1942

Syntymäpaikka: Bozanovici, Kalinovikin kunta, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

mahdollisesti Serbia ja Montenegron

| | Nimi: TOLIMIR Zdravko
  Syntymäaika: 27.11.1948
  Syntymäpaikka:
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan |
| --- | --- |

Nimi: TOLIMIR Zdravko

Syntymäaika: 27.11.1948

Syntymäpaikka:

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

| | Nimi: ZELENOVIC Dragan
  Syntymäaika: 12.2.1961
  Syntymäpaikka: Foca, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan |
| --- | --- |

Nimi: ZELENOVIC Dragan

Syntymäaika: 12.2.1961

Syntymäpaikka: Foca, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan

| | Nimi: ZUPLJANIN Stojan
  Syntymäaika: 22.9.1951
  Syntymäpaikka: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegovina
  Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan” |
| --- | --- |

Nimi: ZUPLJANIN Stojan

Syntymäaika: 22.9.1951

Syntymäpaikka: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegovina

Kansalaisuus: Bosnia ja Hertsegovinan”

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/54

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/427/YUTP,

6 päivältä kesäkuuta 2005,

erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi hyväksytyn yhteisen kannan 2001/931/YUTP ajantasaistamisesta ja yhteisen kannan 2005/220/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 ja 34 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2001 yhteisen kannan 2001/931/YUTP erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2001 yhteisen kannan 2001/931/YUTP erityistoimenpiteiden toteuttamisesta terrorismin torjumiseksi (1).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2005 yhteisen kannan 2005/220/YUTP yhteisen kannan 2001/931/YUTP ajantasaistamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2005 yhteisen kannan 2005/220/YUTP yhteisen kannan 2001/931/YUTP ajantasaistamisesta.

| (3) | Yhteisessä kannassa 2001/931/YUTP edellytetään sen tarkistamista säännöllisin väliajoin. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisessä kannassa 2001/931/YUTP edellytetään sen tarkistamista säännöllisin väliajoin.

| (4) | Päätöslauselmalla 1267 (1999) perustetun Yhdistyneiden Kansakuntien pakotekomitean 2 päivänä toukokuuta 2005 tekemän päätöksen seurauksena päätettiin saattaa yhteisen kannan 2001/931/YUTP liite ajan tasalle ja kumota yhteinen kanta 2005/220/YUTP. |
| --- | --- |

(4)

Päätöslauselmalla 1267 (1999) perustetun Yhdistyneiden Kansakuntien pakotekomitean 2 päivänä toukokuuta 2005 tekemän päätöksen seurauksena päätettiin saattaa yhteisen kannan 2001/931/YUTP liite ajan tasalle ja kumota yhteinen kanta 2005/220/YUTP.

| (5) | Yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti on laadittu luettelo, |
| --- | --- |

(5)

Yhteisen kannan 2001/931/YUTP 1 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti on laadittu luettelo,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen, joihin yhteistä kantaa 2001/931/YUTP sovelletaan, luettelo on liitteessä.

2 artikla

Kumotaan yhteinen kanta 2005/220/YUTP.

3 artikla

Tätä yhteistä kantaa noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan.

4 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 6 päivänä kesäkuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 93. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä kannalla 2005/220/YUTP (EUVL L 69, 16.3.2005, s. 59).

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä (1)

1.   HENKILÖT

| 1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivisti), syntynyt 7.10.1963 Durangossa (Vizcaya), henkilökortin nro 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivisti), syntynyt 7.10.1963 Durangossa (Vizcaya), henkilökortin nro 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivisti, Gestoras Pro-amnistia -järjestön jäsen), syntynyt 7.6.1961 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivisti, Gestoras Pro-amnistia -järjestön jäsen), syntynyt 7.6.1961 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 10.11.1971 Beasainissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 10.11.1971 Beasainissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 10. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 11. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 12. | ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivisti), syntynyt 8.11.1957 Regilissä (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivisti), syntynyt 8.11.1957 Regilissä (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen

| 15. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 16. | JABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

16.

JABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivisti), syntynyt 20.12.1977 Basaurissa (Vizcaya), henkilökortin nro 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivisti), syntynyt 20.12.1977 Basaurissa (Vizcaya), henkilökortin nro 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivisti), syntynyt 10.1.1958 Plenciassa (Vizcaya), henkilökortin nro 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivisti), syntynyt 10.1.1958 Plenciassa (Vizcaya), henkilökortin nro 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivisti), syntynyt 29.4.1967 Guernicassa (Vizcaya), henkilökortin nro 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivisti), syntynyt 29.4.1967 Guernicassa (Vizcaya), henkilökortin nro 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivisti), syntynyt 25.4.1961 Escoriazassa (Navarra), henkilökortin nro 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivisti), syntynyt 25.4.1961 Escoriazassa (Navarra), henkilökortin nro 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivisti), syntynyt 30.7.1955 Santurcessa (Vizcaya), henkilökortin nro 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivisti), syntynyt 30.7.1955 Santurcessa (Vizcaya), henkilökortin nro 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

| 25. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivisti; Kas/Ekin -järjestön jäsen), syntynyt 15.3.1967 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivisti; Kas/Ekin -järjestön jäsen), syntynyt 15.3.1967 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivisti), syntynyt 23.2.1961 Pamplonassa (Navarra), henkilökortin nro 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivisti), syntynyt 23.2.1961 Pamplonassa (Navarra), henkilökortin nro 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivisti; Jarrai/Haika/Segi -järjestöjen jäsen), syntynyt 22.9.1975 Basaurissa (Vizcaya), henkilökortin nro 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivisti; Jarrai/Haika/Segi -järjestöjen jäsen), syntynyt 22.9.1975 Basaurissa (Vizcaya), henkilökortin nro 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 17.10.1974 Baracaldossa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 17.10.1974 Baracaldossa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivisti; Jarrai/Haika/Segi -järjestöjen jäsen), syntynyt 18.9.1964 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivisti; Jarrai/Haika/Segi -järjestöjen jäsen), syntynyt 18.9.1964 San Sebastiánissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 27.2.1968 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 27.2.1968 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 18.9.1963 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivisti; K. Madrid -järjestön jäsen), syntynyt 18.9.1963 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 41. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma; NPA:n johtaja), syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma; NPA:n johtaja), syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä

| 42. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivisti; Herri Batasuna/E.H./Batasuna -järjestöjen jäsen), syntynyt 25.5.1969 Ondarroassa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivisti; Herri Batasuna/E.H./Batasuna -järjestöjen jäsen), syntynyt 25.5.1969 Ondarroassa (Vizcaya), henkilökortin nro 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivisti), syntynyt 21.5.1976 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivisti), syntynyt 21.5.1976 Bilbaossa (Vizcaya), henkilökortin nro 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivisti; Kas/Ekin -järjestöjen jäsen), syntynyt 12.3.1970 Irúnissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivisti; Kas/Ekin -järjestöjen jäsen), syntynyt 12.3.1970 Irúnissa (Guipúzcoa), henkilökortin nro 15.254.214

2.   RYHMÄT JA YHTEISÖT

| 1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa marttyyrien prikaati |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa marttyyrien prikaati

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja al-Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (Imperialismin vastaiset alueelliset yksiköt) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (Imperialismin vastaiset alueelliset yksiköt)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Käsityöläisten osuuskunta ”Tulta ja muuta vastaavaa – toisinaan näyttävää”) |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Käsityöläisten osuuskunta ”Tulta ja muuta vastaavaa – toisinaan näyttävää”)

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Kommunistiset aseelliset yksiköt) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (Kommunistiset aseelliset yksiköt)

| 8. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Pääoman, vankiloiden, vanginvartijoiden ja vankisellien vastainen yksikkö) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Pääoman, vankiloiden, vanginvartijoiden ja vankisellien vastainen yksikkö)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baski-isänmaa ja vapaus (ETA) (Seuraavat järjestöt ovat terroristijärjestö ETA:n osia: Kas, Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baski-isänmaa ja vapaus (ETA) (Seuraavat järjestöt ovat terroristijärjestö ETA:n osia: Kas, Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 15. | * Lokakuun ensimmäisen päivän fasismin vastaiset vastarintaryhmät (Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre – G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Lokakuun ensimmäisen päivän fasismin vastaiset vastarintaryhmät (Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre – G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (Kansainvälinen solidaarisuus) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (Kansainvälinen solidaarisuus)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 24. | Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | New Peoples Army (NPA), Filippiinit, yhteyksiä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, NPA:n johtaja) |
| --- | --- |

25.

New Peoples Army (NPA), Filippiinit, yhteyksiä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, NPA:n johtaja)

| 26. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)

| 27. | Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

27.

Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF)

| 28. | Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 29. | Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

29.

Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP – GC) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP – GC)

| 31. | * Real IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA

| 32. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Punaiset prikaatit taistelevan kommunistisen puolueen luomiseksi) |
| --- | --- |

32.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Punaiset prikaatit taistelevan kommunistisen puolueen luomiseksi)

| 33. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 34. | Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC) |
| --- | --- |

34.

Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC)

| 35. | * Revolutionary Nuclei/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Revolutionary Nuclei/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Marraskuun 17. päivän vallankumouksellinen järjestö/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Marraskuun 17. päivän vallankumouksellinen järjestö/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 38. | * Revolutionary Popular Struggle/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revolutionary Popular Struggle/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Loistava polku (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Loistava polku (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Brigata XX Luglio (Heinäkuun 20. päivän prikaati) |
| --- | --- |

41.

* Brigata XX Luglio (Heinäkuun 20. päivän prikaati)

| 42. | * UUlster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* UUlster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | United Self-Defense Forces/Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

43.

United Self-Defense Forces/Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 44. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vallankumouksellisen proletaarisen aloitteen yksikkö) |
| --- | --- |

44.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vallankumouksellisen proletaarisen aloitteen yksikkö)

| 45. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Proletaarisen aloitteen yksiköt) |
| --- | --- |

45.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Proletaarisen aloitteen yksiköt)

| 46. | * F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Epävirallinen anarkistinen federaatio) |
| --- | --- |

46.

* F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Epävirallinen anarkistinen federaatio)

---

(1)  Asteriskilla merkittyihin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin sovelletaan ainoastaan yhteisen kannan 2001/931/YUTP 4 artiklaa.

---

| 8.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/59

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/428/YUTP,

tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005,

tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/221/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27 päivänä joulukuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 14 päivänä maaliskuuta 2005 päätöksen 2005/221/YUTP tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2004/306/EY kumoamisesta (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 14 päivänä maaliskuuta 2005 päätöksen 2005/221/YUTP tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2004/306/EY kumoamisesta (2).

| (2) | Päätöslauselmalla 1267(1999) perustetun Yhdistyneiden Kansakuntien pakotekomitean 2 päivänä toukokuuta 2005 tekemän päätöksen seurauksena päätettiin laatia ajantasaistettu luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin asetusta (EY) N:o 2580/2001 sovelletaan, |
| --- | --- |

(2)

Päätöslauselmalla 1267(1999) perustetun Yhdistyneiden Kansakuntien pakotekomitean 2 päivänä toukokuuta 2005 tekemän päätöksen seurauksena päätettiin laatia ajantasaistettu luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin asetusta (EY) N:o 2580/2001 sovelletaan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädetty luettelo on seuraava:

| 1. | HENKILÖT






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- | --- |

1.

HENKILÖT

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 5. | AL-YACOUB,, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

5.

AL-YACOUB,, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 6. | ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 9. | ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 10. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Constantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 25. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma; NPA:n johtaja), syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma; NPA:n johtaja), syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra -järjestöjen jäsen)

| 2. | RYHMÄT JA YHTEISÖT






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

RYHMÄT JA YHTEISÖT

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa marttyyrien prikaati |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa marttyyrien prikaati

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 9. | Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 15. | Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | New Peoples Army (NPA), Filippiinit, yhteyksiä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, NPA:n johtaja) |
| --- | --- |

16.

New Peoples Army (NPA), Filippiinit, yhteyksiä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, NPA:n johtaja)

| 17. | Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF)

| 18. | Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19. | Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

19.

Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 21. | Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC) |
| --- | --- |

21.

Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC)

| 22. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 23. | Loistava polku (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Loistava polku (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25. | United Self-Defense Forces/Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

United Self-Defense Forces/Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

2 artikla

Kumotaan päätös 2005/221/YUTP.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan.

Tehty Luxemburgissa 6 päivänä kesäkuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 70. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 745/2003 (EUVL L 106, 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  EUVL L 69, 16.3.2005, s. 64.

2

---