# Euroopan unionin C 227E/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2013.227.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 227E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta6. elokuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2013.227.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 227E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta6. elokuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 18.–19. tammikuuta 2012Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 111 E, 18.4.2012 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Keskiviikko 18. tammikuuta 2012 |
| 2013/C 227E/01 | Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmät ehdotuksesta kansainväliseksi sopimukseksi finanssipoliittisen vakauden liitostaEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. tammikuuta 2012 finanssivakausunionia koskevan kansainvälisen sopimuksen luonnosta käsitelleen Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmistä (2011/2546(RSP)) | 1 |
| | Torstai 19. tammikuuta 2012 |
| 2013/C 227E/02 | Maatilojen tuotantopanosten toimitusketjuEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 maatilojen tuotantopanosten toimitusketjusta: rakenne ja vaikutukset (2011/2114(INI)) | 3 |
| 2013/C 227E/03 | Epätasapaino elintarvikeketjussaEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 epätasapainosta elintarvikeketjussa | 11 |
| 2013/C 227E/04 | Euroopan unionin avaruusstrategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 aiheesta "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" (2011/2148(INI)) | 16 |
| 2013/C 227E/05 | Ruoan haaskauksen välttäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 toimista ruoan haaskauksen välttämiseksi: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2011/2175(INI)) | 25 |
| 2013/C 227E/06 | Levien leviämisen torjuntaEuroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 levien leviämisen torjuntaan | 32 |
| 2013/C 227E/07 | Saarisopimus EU:n virallisena aloitteenaEuroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 saarisopimukseen EU:n virallisena aloitteena | 33 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 18.–19. tammikuuta 2012Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 111 E, 18.4.2012 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012

2013/C 227E/01

Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmät ehdotuksesta kansainväliseksi sopimukseksi finanssipoliittisen vakauden liitostaEuroopan parlamentin päätöslauselma 18. tammikuuta 2012 finanssivakausunionia koskevan kansainvälisen sopimuksen luonnosta käsitelleen Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmistä (2011/2546(RSP))

1

Torstai 19. tammikuuta 2012

2013/C 227E/02

Maatilojen tuotantopanosten toimitusketjuEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 maatilojen tuotantopanosten toimitusketjusta: rakenne ja vaikutukset (2011/2114(INI))

3

2013/C 227E/03

Epätasapaino elintarvikeketjussaEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 epätasapainosta elintarvikeketjussa

11

2013/C 227E/04

Euroopan unionin avaruusstrategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 aiheesta "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" (2011/2148(INI))

16

2013/C 227E/05

Ruoan haaskauksen välttäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 toimista ruoan haaskauksen välttämiseksi: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2011/2175(INI))

25

2013/C 227E/06

Levien leviämisen torjuntaEuroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 levien leviämisen torjuntaan

32

2013/C 227E/07

Saarisopimus EU:n virallisena aloitteenaEuroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 saarisopimukseen EU:n virallisena aloitteena

33

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 18. tammikuuta 2012 |
| 2013/C 227E/08 | Pysyvien valiokuntien jäsenten määräEuroopan parlamentin päätös 18. tammikuuta 2012 pysyvien valiokuntien jäsenmääristä | 35 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012

2013/C 227E/08

Pysyvien valiokuntien jäsenten määräEuroopan parlamentin päätös 18. tammikuuta 2012 pysyvien valiokuntien jäsenmääristä

35

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Torstai 19. tammikuuta 2012 |
| 2013/C 227E/09 | Yhteisön viisumisäännöstö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (KOM(2011)0516 – C7-0226/2011 – 2011/0223(COD)) | 37 |
| P7_TC1-COD(2011)0223Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta | 38 |
| 2013/C 227E/10 | EU:n ja Georgian välinen sopimus maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Georgian välisen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan sopimuksen tekemisestä (09737/2011 – C7-0202/2011 – 2011/0090(NLE)) | 38 |
| 2013/C 227E/11 | Unionin liittyminen Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29 ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29, joka koskee ajoneuvojen hyväksyntää koskevia yhdenmukaisia vaatimuksia hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta (13894/2011 – C7-0303/2011 – 2011/0191(NLE)) | 39 |
| 2013/C 227E/12 | Jalankulkijoiden turvallisuus ja valodiodivalonlähteet ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin kannasta jalankulkijoiden turvallisuutta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen sekä valodiodivalonlähteitä (LED-valonlähteitä) koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen (13895/2011 – C7-0302/2011 – 2011/0188(NLE)) | 39 |
| 2013/C 227E/13 | EU:n ja Indonesian välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä (13238/2011 – C7-0242/2011 – 2010/0132(NLE)) | 40 |
| 2013/C 227E/14 | Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen yhteistyöpöytäkirja ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta (09138/2011 – C7-0163/2011 – 2011/0050(NLE)) | 41 |
| 2013/C 227E/15 | Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (uudelleenlaadittu) (07906/2/2011 – C7-0250/2011 – 2008/0241(COD)) | 41 |
| P7_TC2-COD(2008)0241Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta | 42 |
| LIITE | 43 |
| 2013/C 227E/16 | Biosidivalmisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (05032/2/2011 – C7-0251/2011 – 2009/0076(COD)) | 43 |
| P7_TC2-COD(2009)0076Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä | 44 |
| LIITE | 44 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Torstai 19. tammikuuta 2012

2013/C 227E/09

Yhteisön viisumisäännöstö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (KOM(2011)0516 – C7-0226/2011 – 2011/0223(COD))

37

P7_TC1-COD(2011)0223Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta

38

2013/C 227E/10

EU:n ja Georgian välinen sopimus maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Georgian välisen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan sopimuksen tekemisestä (09737/2011 – C7-0202/2011 – 2011/0090(NLE))

38

2013/C 227E/11

Unionin liittyminen Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29 ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29, joka koskee ajoneuvojen hyväksyntää koskevia yhdenmukaisia vaatimuksia hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta (13894/2011 – C7-0303/2011 – 2011/0191(NLE))

39

2013/C 227E/12

Jalankulkijoiden turvallisuus ja valodiodivalonlähteet ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin kannasta jalankulkijoiden turvallisuutta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen sekä valodiodivalonlähteitä (LED-valonlähteitä) koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen (13895/2011 – C7-0302/2011 – 2011/0188(NLE))

39

2013/C 227E/13

EU:n ja Indonesian välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä (13238/2011 – C7-0242/2011 – 2010/0132(NLE))

40

2013/C 227E/14

Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen yhteistyöpöytäkirja ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta (09138/2011 – C7-0163/2011 – 2011/0050(NLE))

41

2013/C 227E/15

Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (uudelleenlaadittu) (07906/2/2011 – C7-0250/2011 – 2008/0241(COD))

41

P7_TC2-COD(2008)0241Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta

42

LIITE

43

2013/C 227E/16

Biosidivalmisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (05032/2/2011 – C7-0251/2011 – 2009/0076(COD))

43

P7_TC2-COD(2009)0076Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä

44

LIITE

44

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2012–2013 Istunnot 18.–19. tammikuuta 2012 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 111 E, 18.4.2012. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/1

---

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmät ehdotuksesta kansainväliseksi sopimukseksi finanssipoliittisen vakauden liitosta

P7_TA(2012)0002

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. tammikuuta 2012 finanssivakausunionia koskevan kansainvälisen sopimuksen luonnosta käsitelleen Eurooppa-neuvoston kokouksen (8.–9. joulukuuta 2011) päätelmistä (2011/2546(RSP))

(2013/C 227 E/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. ja 9. joulukuuta 2011 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. ja 9. joulukuuta 2011 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon euroalueen valtion- ja hallitusten päämiesten 9. joulukuuta 2011 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euroalueen valtion- ja hallitusten päämiesten 9. joulukuuta 2011 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon kuusi säädösehdotusta sisältävän talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack) sekä komission kaksi ehdotusta budjettikurin tiukentamiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuusi säädösehdotusta sisältävän talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack) sekä komission kaksi ehdotusta budjettikurin tiukentamiseksi (1),

| — | ottaa huomioon vahvistettua talousliittoa koskevan kansainvälisen sopimuksen luonnoksesta käytävien neuvottelujen nykytilanteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vahvistettua talousliittoa koskevan kansainvälisen sopimuksen luonnoksesta käytävien neuvottelujen nykytilanteen,

| — | ottaa huomioon esityksen, jonka parlamentin edustajat tekivät sen puolesta tilapäiselle työryhmälle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen, jonka parlamentin edustajat tekivät sen puolesta tilapäiselle työryhmälle,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| 1. | epäilee tällaisen hallitustenvälisen sopimuksen tarpeellisuutta, sillä suurin osa sen tärkeimmistä tavoitteista voitaisiin saavuttaa paremmin ja tehokkaammin EU:n lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimien avulla, jotta voidaan antaa nopeasti päättäväinen ja kestävä vastaus monien EU:n jäsenvaltioiden tämänhetkiseen rahoitus- ja talouskriisiin sekä sosiaaliseen kriisiin; on kuitenkin edelleen valmis työskentelemään rakentavan ratkaisun aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

1.

epäilee tällaisen hallitustenvälisen sopimuksen tarpeellisuutta, sillä suurin osa sen tärkeimmistä tavoitteista voitaisiin saavuttaa paremmin ja tehokkaammin EU:n lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimien avulla, jotta voidaan antaa nopeasti päättäväinen ja kestävä vastaus monien EU:n jäsenvaltioiden tämänhetkiseen rahoitus- ja talouskriisiin sekä sosiaaliseen kriisiin; on kuitenkin edelleen valmis työskentelemään rakentavan ratkaisun aikaansaamiseksi;

| 2. | vahvistaa tukevansa esitystä, jonka puheenjohtajakokouksen parlamenttia edustamaan nimeämät jäsenet tekivät ad hoc -työryhmälle; pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin ehdotukset eivät toistaiseksi näy 10. tammikuuta 2012 hyväksytyssä kansainvälisen sopimuksen luonnoksessa; panee merkille, että jotkin sen 12. tammikuuta 2012 pidetyssä kokouksessa tekemistä ehdotuksista saivat tukea monilta jäsenvaltioilta; harkitsee kantaansa saatuaan lopullisen luonnoksen, jonka odotetaan valmistuvan 18. tammikuuta 2012; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa tukevansa esitystä, jonka puheenjohtajakokouksen parlamenttia edustamaan nimeämät jäsenet tekivät ad hoc -työryhmälle; pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin ehdotukset eivät toistaiseksi näy 10. tammikuuta 2012 hyväksytyssä kansainvälisen sopimuksen luonnoksessa; panee merkille, että jotkin sen 12. tammikuuta 2012 pidetyssä kokouksessa tekemistä ehdotuksista saivat tukea monilta jäsenvaltioilta; harkitsee kantaansa saatuaan lopullisen luonnoksen, jonka odotetaan valmistuvan 18. tammikuuta 2012;

| 3. | on erittäin vakuuttunut siitä, että yhteisömenetelmän käyttö on ainut tie siihen, että rahaliitosta voi kehittyä todellinen talous- ja finanssipoliittinen liitto; palauttaa mieliin, että EU on poliittinen hanke, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja vahvoihin yhteisiin toimielimiin sekä yhteisten sääntöjen noudattamiseen; |
| --- | --- |

3.

on erittäin vakuuttunut siitä, että yhteisömenetelmän käyttö on ainut tie siihen, että rahaliitosta voi kehittyä todellinen talous- ja finanssipoliittinen liitto; palauttaa mieliin, että EU on poliittinen hanke, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja vahvoihin yhteisiin toimielimiin sekä yhteisten sääntöjen noudattamiseen;

| 4. | vaatii lisäksi erityisesti, että






  — | uudessa sopimuksessa hyväksytään yksiselitteisesti ja nimenomaisesti EU:n lainsäädännön ensisijaisuus sopimuksen määräyksiin nähden; |
| --- | --- | --- |

4.

vaatii lisäksi erityisesti, että

—

uudessa sopimuksessa hyväksytään yksiselitteisesti ja nimenomaisesti EU:n lainsäädännön ensisijaisuus sopimuksen määräyksiin nähden;

| — | kaikki toimenpiteet sopimuksen täytäntöönpanemiseksi olisi toteutettava EU:n perussopimuksissa vahvistettuja asiaa koskevia menettelyjä noudattaen; |
| --- | --- |

—

kaikki toimenpiteet sopimuksen täytäntöönpanemiseksi olisi toteutettava EU:n perussopimuksissa vahvistettuja asiaa koskevia menettelyjä noudattaen;

| — | sopimuksen on oltava sopusoinnussa EU:n lainsäädännön kanssa, erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen lukujen osalta, ja jos sopimuspuolet haluavat sitoutua EU:n lainsäädännöstä poikkeaviin tavoitteisiin, on noudatettava sovellettavia EU:n oikeudellisia menettelyjä eikä saa syntyä kaksoisstandardeja; |
| --- | --- |

—

sopimuksen on oltava sopusoinnussa EU:n lainsäädännön kanssa, erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksessa vahvistettujen lukujen osalta, ja jos sopimuspuolet haluavat sitoutua EU:n lainsäädännöstä poikkeaviin tavoitteisiin, on noudatettava sovellettavia EU:n oikeudellisia menettelyjä eikä saa syntyä kaksoisstandardeja;

| — | kaikilla sopimuspuolina olevilla nykyisillä ja tulevilla euroalueen jäsenvaltioilla olisi oltava sama oikeus osallistua euroalueen huippukokouksiin; |
| --- | --- |

—

kaikilla sopimuspuolina olevilla nykyisillä ja tulevilla euroalueen jäsenvaltioilla olisi oltava sama oikeus osallistua euroalueen huippukokouksiin;

| — | on taattava demokraattinen valvonta siten, että lisätään sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien osallistumista omilla tasoillaan Euroopan unionin talouspolitiikan koordinoinnin ja ohjauksen kaikilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

—

on taattava demokraattinen valvonta siten, että lisätään sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien osallistumista omilla tasoillaan Euroopan unionin talouspolitiikan koordinoinnin ja ohjauksen kaikilla osa-alueilla;

| — | kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin yhteistyötä on tehtävä EU:n perussopimuksia noudattaen perussopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin yhteistyötä on tehtävä EU:n perussopimuksia noudattaen perussopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan 9 artiklan mukaisesti;

| — | uudessa sopimuksessa on vahvistettava oikeudellisesti sitovasti se, että sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, että sopimuksen sisältö sisällytetään viimeistään viiden vuoden kuluessa perussopimukseen; |
| --- | --- |

—

uudessa sopimuksessa on vahvistettava oikeudellisesti sitovasti se, että sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, että sopimuksen sisältö sisällytetään viimeistään viiden vuoden kuluessa perussopimukseen;

| 5. | toistaa pyyntönsä, jonka mukaan unionin on oltava vakaa ja perustuttava kestävään kasvuun; on sitä mieltä, että vaikka budjettikuri onkin kestävän kasvun perusta, se ei yksin riitä talouden elvyttämiseen, ja että sopimuksen on annettava selkeä viesti siitä, että Euroopan johtajat ryhtyvät yhtä tiukkoihin toimiin molemmilla rintamilla; vaatii tämän vuoksi, että sopimus sisältää sopimuspuolten sitoumuksen toimiin, jotka edistävät voimakkaampaa lähentymistä ja kilpailukykyä, sekä ehdotuksia, jotka koskevat lunastusrahastoa, joukkovelkakirjalainoja, EU:n lainsäädäntöön sisältyvää pääoman siirtoja koskevaa veroa ja vakausjoukkolainoja koskevaa etenemissuunnitelmaa niin, että samalla taataan budjettikuri; |
| --- | --- |

5.

toistaa pyyntönsä, jonka mukaan unionin on oltava vakaa ja perustuttava kestävään kasvuun; on sitä mieltä, että vaikka budjettikuri onkin kestävän kasvun perusta, se ei yksin riitä talouden elvyttämiseen, ja että sopimuksen on annettava selkeä viesti siitä, että Euroopan johtajat ryhtyvät yhtä tiukkoihin toimiin molemmilla rintamilla; vaatii tämän vuoksi, että sopimus sisältää sopimuspuolten sitoumuksen toimiin, jotka edistävät voimakkaampaa lähentymistä ja kilpailukykyä, sekä ehdotuksia, jotka koskevat lunastusrahastoa, joukkovelkakirjalainoja, EU:n lainsäädäntöön sisältyvää pääoman siirtoja koskevaa veroa ja vakausjoukkolainoja koskevaa etenemissuunnitelmaa niin, että samalla taataan budjettikuri;

| 6. | korostaa, että samat institutionaaliset, oikeudelliset ja poliittiset perusteet ovat kyseessä muissa rahoituskriisiä koskevissa monenvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi Euroopan vakausmekanismissa, ja pyytää tämän vuoksi, että parlamentti voisi osallistua samalla tavalla niistä käytäviin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että samat institutionaaliset, oikeudelliset ja poliittiset perusteet ovat kyseessä muissa rahoituskriisiä koskevissa monenvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi Euroopan vakausmekanismissa, ja pyytää tämän vuoksi, että parlamentti voisi osallistua samalla tavalla niistä käytäviin neuvotteluihin;

| 7. | pidättää itsellään oikeuden käyttää kaikkia käytössään olevia poliittisia ja oikeudellisia välineitä puolustaakseen EU:n lainsäädäntöä ja EU:n toimielinten asemaa etenkin, jos lopullisessa sopimuksessa on osia, jotka ovat ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

7.

pidättää itsellään oikeuden käyttää kaikkia käytössään olevia poliittisia ja oikeudellisia välineitä puolustaakseen EU:n lainsäädäntöä ja EU:n toimielinten asemaa etenkin, jos lopullisessa sopimuksessa on osia, jotka ovat ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa;

| 8. | muistuttaa komissiota siitä, että sen tehtävänä on toimia perussopimusten valvojana; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa komissiota siitä, että sen tehtävänä on toimia perussopimusten valvojana;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman valtion- ja hallitusten päämiehille, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, euroryhmän puheenjohtajalle, komissiolle sekä Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman valtion- ja hallitusten päämiehille, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, euroryhmän puheenjohtajalle, komissiolle sekä Euroopan keskuspankille.

---

(1)  Asetus jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta euroalueella (COM(2011)0819) ja asetus alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia koskevista yhteisistä säännöksistä (COM(2011)0821).

---

Torstai 19. tammikuuta 2012

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/3

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Maatilojen tuotantopanosten toimitusketju

P7_TA(2012)0011

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 maatilojen tuotantopanosten toimitusketjusta: rakenne ja vaikutukset (2011/2114(INI))

(2013/C 227 E/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet? (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet? (1),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista tuloista maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista tuloista maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan (2),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (3),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (4),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2011 julkaistun OECD:n alustavan raportin "A Green Growth Strategy for Food and Agriculture" (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2011 julkaistun OECD:n alustavan raportin "A Green Growth Strategy for Food and Agriculture" (5),

| — | ottaa huomioon Eurostatin tiedot maatalouden tuotantovälineiden hintaindekseistä (tuotantopanoskustannukset) ja maataloustuotteiden hintaindekseistä (tuottajahinnat) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin tiedot maatalouden tuotantovälineiden hintaindekseistä (tuotantopanoskustannukset) ja maataloustuotteiden hintaindekseistä (tuottajahinnat) (6),

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 349 artiklan, jossa määrätään syrjäisimpiä alueita koskevasta erityisjärjestelystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 349 artiklan, jossa määrätään syrjäisimpiä alueita koskevasta erityisjärjestelystä,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission maataloustutkimuksen pysyvän komitean kolmannen SCAR Foresight Exercise -raportin "Sustainable food consumption and production in a resource-constrained world" (helmikuu 2011) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission maataloustutkimuksen pysyvän komitean kolmannen SCAR Foresight Exercise -raportin "Sustainable food consumption and production in a resource-constrained world" (helmikuu 2011) (7),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen maataloustutkimusfoorumin IAASTD:n (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development) raportin "Global Report – Agriculture at a crossroads", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen maataloustutkimusfoorumin IAASTD:n (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development) raportin "Global Report – Agriculture at a crossroads",

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) raportin "Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture" (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) raportin "Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture" (8),

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun YTK:n raportin "Consequences, opportunities and challenges of modern biotechnology in Europe", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun YTK:n raportin "Consequences, opportunities and challenges of modern biotechnology in Europe",

| — | ottaa huomioon vuonna 2010 julkaistun YTK:n raportin "Compendium of reference methods for GMO analysis", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2010 julkaistun YTK:n raportin "Compendium of reference methods for GMO analysis",

| — | ottaa huomioon vuonna 2010 julkaistun YTK:n raportin "Impacts of the EU biofuel target on agricultural markets and land use: a comparative modelling assessment", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2010 julkaistun YTK:n raportin "Impacts of the EU biofuel target on agricultural markets and land use: a comparative modelling assessment",

| — | ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin N:o 2009/128/EY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin N:o 2009/128/EY (9),

| — | ottaa huomioon YMP:n uudistamisesta 12. lokakuuta 2011 esitetyt komission lainsäädäntöehdotukset (KOM(2011)0625, KOM(2011)0627, KOM(2011)0628, KOM(2011)0629, KOM(2011)0630, KOM(2011)0631) ja ehdotuksen yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YMP:n uudistamisesta 12. lokakuuta 2011 esitetyt komission lainsäädäntöehdotukset (KOM(2011)0625, KOM(2011)0627, KOM(2011)0628, KOM(2011)0629, KOM(2011)0630, KOM(2011)0631) ja ehdotuksen yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0421/2011); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0421/2011);

| A. | ottaa huomioon, että maataloustuotteiden ja maatalouden tuotantopanosten hintojen suuret heilahtelut ovat lisänneet maataloustulojen ja viljelijöiden pitkän aikavälin investointien epävarmuutta, mikä on vaikeuttanut tilannetta etenkin eristyneillä ja vuoristoisilla alueilla, saaristoalueilla sekä syrjäisimmillä alueilla, joilla etäisyys ja pitkät välimatkat aiheuttavat huomattavia lisäkustannuksia, joilla on vaikutusta näiden alueiden viljelijöiden tuloihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maataloustuotteiden ja maatalouden tuotantopanosten hintojen suuret heilahtelut ovat lisänneet maataloustulojen ja viljelijöiden pitkän aikavälin investointien epävarmuutta, mikä on vaikeuttanut tilannetta etenkin eristyneillä ja vuoristoisilla alueilla, saaristoalueilla sekä syrjäisimmillä alueilla, joilla etäisyys ja pitkät välimatkat aiheuttavat huomattavia lisäkustannuksia, joilla on vaikutusta näiden alueiden viljelijöiden tuloihin;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n viljelijöiden tuotantopanosten kokonaiskustannukset ovat nousseet keskimäärin lähes 40 prosenttia vuosien 2000 ja 2010 välisenä aikana, kun taas tuottajahinnat ovat Eurostatin mukaan nousseet keskimäärin alle 25 prosenttia; ottaa huomioon, että tuotantopanosten kustannukset nousivat kyseisen vuosikymmenen aikana 60 prosenttia energian ja voiteluaineiden, melkein 80 prosenttia synteettisten lannoitteiden ja maanparannusaineiden, yli 30 prosenttia eläinten rehun, noin 36 prosenttia koneiden ja muiden laitteiden, miltei 30 prosenttia siementen ja taimien sekä lähes 13 prosenttia kasvinsuojeluaineiden osalta, mikä korostaa tarvetta helpottaa edullisempien tuotantopanosten saantia maanviljelijöille, erityisesti maailmanmarkkinoilta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n viljelijöiden tuotantopanosten kokonaiskustannukset ovat nousseet keskimäärin lähes 40 prosenttia vuosien 2000 ja 2010 välisenä aikana, kun taas tuottajahinnat ovat Eurostatin mukaan nousseet keskimäärin alle 25 prosenttia; ottaa huomioon, että tuotantopanosten kustannukset nousivat kyseisen vuosikymmenen aikana 60 prosenttia energian ja voiteluaineiden, melkein 80 prosenttia synteettisten lannoitteiden ja maanparannusaineiden, yli 30 prosenttia eläinten rehun, noin 36 prosenttia koneiden ja muiden laitteiden, miltei 30 prosenttia siementen ja taimien sekä lähes 13 prosenttia kasvinsuojeluaineiden osalta, mikä korostaa tarvetta helpottaa edullisempien tuotantopanosten saantia maanviljelijöille, erityisesti maailmanmarkkinoilta;

| C. | toteaa, etteivät elintarvikkeiden korkeammat hinnat automaattisesti merkitse korkeampia maataloustuloja, mikä johtuu pääasiassa maatilojen tuotantopanoskustannusten nopeasta kohoamisesta mutta myös entistä suuremmista eroista tuotantokustannusten ja kuluttajahintojen välillä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, etteivät elintarvikkeiden korkeammat hinnat automaattisesti merkitse korkeampia maataloustuloja, mikä johtuu pääasiassa maatilojen tuotantopanoskustannusten nopeasta kohoamisesta mutta myös entistä suuremmista eroista tuotantokustannusten ja kuluttajahintojen välillä;

| D. | ottaa huomioon, että tuotantokustannusten nousu ja vaikeudet nousseiden kustannusten jakamisessa elintarvikeketjussa voivat vaarantaa lyhyellä aikavälillä joidenkin yritysten toimeentulon ja heikentää tuotantorakennetta tietyissä jäsenvaltioissa, mikä pahentaisi kauppataseeseen liittyvää ongelmaa tuonnin ja epävakaisiin ulkomarkkinoihin liittyvän riippuvuuden osalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tuotantokustannusten nousu ja vaikeudet nousseiden kustannusten jakamisessa elintarvikeketjussa voivat vaarantaa lyhyellä aikavälillä joidenkin yritysten toimeentulon ja heikentää tuotantorakennetta tietyissä jäsenvaltioissa, mikä pahentaisi kauppataseeseen liittyvää ongelmaa tuonnin ja epävakaisiin ulkomarkkinoihin liittyvän riippuvuuden osalta;

| E. | ottaa huomioon, että myös kuluttajat kärsivät nykyisestä tilanteesta, koska tuottajat eivät onnistu siirtämään tuotantopanosten hintojen huomattavaa nousua suurille kauppaketjuille, jotka puolestaan siirtävät nousseet hinnat kuluttajien maksettaviksi suurella voittomarginaalilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että myös kuluttajat kärsivät nykyisestä tilanteesta, koska tuottajat eivät onnistu siirtämään tuotantopanosten hintojen huomattavaa nousua suurille kauppaketjuille, jotka puolestaan siirtävät nousseet hinnat kuluttajien maksettaviksi suurella voittomarginaalilla;

| F. | ottaa huomioon, että tuotantopanosten hintojen nousupaineen odotetaan kohoavan entisestään resurssien niukkuuden, kehittyvien talouksien kasvavan ruuan kysynnän ja sellaisten menettelyjen vuoksi, joiden takia EU:n viljelijöiden on vaikeampi saada edullisempaa rehua maailmanmarkkinoilta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tuotantopanosten hintojen nousupaineen odotetaan kohoavan entisestään resurssien niukkuuden, kehittyvien talouksien kasvavan ruuan kysynnän ja sellaisten menettelyjen vuoksi, joiden takia EU:n viljelijöiden on vaikeampi saada edullisempaa rehua maailmanmarkkinoilta;

| G. | ottaa huomioon, että elintarviketuotantoa voivat säännöllisesti heikentää useat eri tekijät, kuten tuholaisten ja tautien vaikutukset, luonnonvarojen saatavuus ja luonnonkatastrofit; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että elintarviketuotantoa voivat säännöllisesti heikentää useat eri tekijät, kuten tuholaisten ja tautien vaikutukset, luonnonvarojen saatavuus ja luonnonkatastrofit;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n maatalous on tällä hetkellä suuresti riippuvainen tuoduista tuotantopanoksista – pääasiassa fossiilisista polttoaineista, mutta myös eläinten rehusta ja niukoista maanparannukseen tarkoitetuista mineraaleista kuten fosfaatista – ja siksi se on altis hinnankorotuksille; ottaa huomioon, että tämä on aiheuttanut suurta huolta EU:n viljelijöiden kilpailukyvystä, erityisesti karjankasvatusalalla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n maatalous on tällä hetkellä suuresti riippuvainen tuoduista tuotantopanoksista – pääasiassa fossiilisista polttoaineista, mutta myös eläinten rehusta ja niukoista maanparannukseen tarkoitetuista mineraaleista kuten fosfaatista – ja siksi se on altis hinnankorotuksille; ottaa huomioon, että tämä on aiheuttanut suurta huolta EU:n viljelijöiden kilpailukyvystä, erityisesti karjankasvatusalalla;

| I. | ottaa huomioon, että nykyinen hintavaihtelu on eurooppalainen ja maailmanlaajuinen ilmiö, joka edellyttää elintarvikeketjun osalta erityistä yhteisön ratkaisua, jossa otetaan huomioon maatalous- ja elintarvikeketjun strateginen merkitys Euroopan unionille, samalla kun G20-maiden tasolla on ryhdyttävä koordinoituihin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nykyinen hintavaihtelu on eurooppalainen ja maailmanlaajuinen ilmiö, joka edellyttää elintarvikeketjun osalta erityistä yhteisön ratkaisua, jossa otetaan huomioon maatalous- ja elintarvikeketjun strateginen merkitys Euroopan unionille, samalla kun G20-maiden tasolla on ryhdyttävä koordinoituihin toimenpiteisiin;

| J. | ottaa huomioon, että EU on entistä riippuvaisempi tuotantopanoksista, jotka ovat välttämättömiä viljelyn ylläpitämiseksi EU:n alueella, ja vaatii tämän vuoksi vähentämään nopeasti tätä riippuvuutta investointien ja luonteeltaan täysin poliittisten päätösten avulla, jotta EU:n elintarvikeomavaraisuuden parantaminen voidaan taata; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU on entistä riippuvaisempi tuotantopanoksista, jotka ovat välttämättömiä viljelyn ylläpitämiseksi EU:n alueella, ja vaatii tämän vuoksi vähentämään nopeasti tätä riippuvuutta investointien ja luonteeltaan täysin poliittisten päätösten avulla, jotta EU:n elintarvikeomavaraisuuden parantaminen voidaan taata;

| K. | ottaa huomioon, että EU on vahvasti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja että resurssitehokkuuden parantaminen on keskeisessä asemassa Eurooppa 2020 -strategiassa ja komission etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on vahvasti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja että resurssitehokkuuden parantaminen on keskeisessä asemassa Eurooppa 2020 -strategiassa ja komission etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotanto on pääasiassa riippuvainen öljystä ja että elintarvikeketju on riippuvainen kyseisen polttoaineen saatavuudesta ja edullisuudesta; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen öljyntuotannon odotetaan alkavan laskea keskimäärin 2–3 prosenttia vuodessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotanto on pääasiassa riippuvainen öljystä ja että elintarvikeketju on riippuvainen kyseisen polttoaineen saatavuudesta ja edullisuudesta; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen öljyntuotannon odotetaan alkavan laskea keskimäärin 2–3 prosenttia vuodessa;

| M. | ottaa huomioon, että raakaöljyn hinnannousut ja maatalouden tuotantopanoskustannusten kasvu liittyvät kiinteästi toisiinsa, mikä johtaa korkeampiin energian, rehun ja lannoitteiden hintoihin, jotka vaikuttavat maailmanlaajuiseen elintarviketuotantoon; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että raakaöljyn hinnannousut ja maatalouden tuotantopanoskustannusten kasvu liittyvät kiinteästi toisiinsa, mikä johtaa korkeampiin energian, rehun ja lannoitteiden hintoihin, jotka vaikuttavat maailmanlaajuiseen elintarviketuotantoon;

| N. | ottaa huomioon, että maatalouden lannoitteiden valmistus on täysin riippuvaista raakafosfaatin saatavuudesta; ottaa huomioon, että sen perustuotehinta nousi 800 prosenttia vuosina 2007–2008 ja että sen tarjonta voi saavuttaa huippunsa vuosiin 2033–2035 mennessä, minkä jälkeen sitä on saatavilla yhä niukemmin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maatalouden lannoitteiden valmistus on täysin riippuvaista raakafosfaatin saatavuudesta; ottaa huomioon, että sen perustuotehinta nousi 800 prosenttia vuosina 2007–2008 ja että sen tarjonta voi saavuttaa huippunsa vuosiin 2033–2035 mennessä, minkä jälkeen sitä on saatavilla yhä niukemmin;

| O. | ottaa huomioon, että erityisesti karjankasvatusalalla kustannukset ovat myös nousemassa lisääntyvien kasvin-, eläin- ja ympäristönsuojeluvaatimusten sekä hygienia- ja elintarviketurvallisuusvaatimusten vuoksi, minkä seurauksena eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky heikkenee entisestään verrattuna kolmansien maiden tuottajiin, joiden ei tarvitse noudattaa näitä ankaria vaatimuksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että erityisesti karjankasvatusalalla kustannukset ovat myös nousemassa lisääntyvien kasvin-, eläin- ja ympäristönsuojeluvaatimusten sekä hygienia- ja elintarviketurvallisuusvaatimusten vuoksi, minkä seurauksena eurooppalaisten tuottajien kilpailukyky heikkenee entisestään verrattuna kolmansien maiden tuottajiin, joiden ei tarvitse noudattaa näitä ankaria vaatimuksia;

| P. | ottaa huomioon, että EU on asettanut tiukkoja vaatimuksia elintarviketurvallisuudelle sekä ihmisten ja ympäristön suojelulle, mikä vaikuttaa uusien käytäntöjen ja työkalujen kehittämiseen elintarvikeketjun eri kohdissa kuluvaan aikaan ja siitä syntyviin kustannuksiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU on asettanut tiukkoja vaatimuksia elintarviketurvallisuudelle sekä ihmisten ja ympäristön suojelulle, mikä vaikuttaa uusien käytäntöjen ja työkalujen kehittämiseen elintarvikeketjun eri kohdissa kuluvaan aikaan ja siitä syntyviin kustannuksiin;

| Q. | ottaa huomioon, että kuluttajia ohjataan heikentyneen ostovoiman vuoksi valitsemaan entistä useammin tuotteita, joiden laatu- tai turvallisuustaso ei vastaa Euroopan unionissa valmistettuja tuotteita ja joita ei voida jäljittää erityisesti liha-alalla; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kuluttajia ohjataan heikentyneen ostovoiman vuoksi valitsemaan entistä useammin tuotteita, joiden laatu- tai turvallisuustaso ei vastaa Euroopan unionissa valmistettuja tuotteita ja joita ei voida jäljittää erityisesti liha-alalla;

| R. | ottaa huomioon, että maatalous käyttää keskimäärin 42 prosenttia Euroopan vesivarojen kokonaismäärästä (Kreikka 88 prosenttia, Espanja 72 prosenttia ja Portugali 59 prosenttia) ja että kastelu- ja ojituskustannukset sekä veden kanavoinnista kosteikkoalueilla syntyvät kustannukset ovat kasvaneet kastelutekniikoiden tehokkuuden parantamisen vuoksi ja osa maataloudessa käytetystä vedestä palautuu veden luonnolliseen kiertoon; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että maatalous käyttää keskimäärin 42 prosenttia Euroopan vesivarojen kokonaismäärästä (Kreikka 88 prosenttia, Espanja 72 prosenttia ja Portugali 59 prosenttia) ja että kastelu- ja ojituskustannukset sekä veden kanavoinnista kosteikkoalueilla syntyvät kustannukset ovat kasvaneet kastelutekniikoiden tehokkuuden parantamisen vuoksi ja osa maataloudessa käytetystä vedestä palautuu veden luonnolliseen kiertoon;

| S. | katsoo, että viljelysmaan hinta ja maan vuokraamisen kustannukset vaikuttavat suoraan maanviljelyn elinkelpoisuuteen ja maatalousalalle tulevien nuorten kykyyn vakiinnuttaa asemansa; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että viljelysmaan hinta ja maan vuokraamisen kustannukset vaikuttavat suoraan maanviljelyn elinkelpoisuuteen ja maatalousalalle tulevien nuorten kykyyn vakiinnuttaa asemansa;

| T. | ottaa huomioon, että maatalouden tuotantopanosten toimittajien markkinoiden keskittyminen on hyvin suurta, sillä kuusi yritystä hallitsee 75:tä prosenttia maatalouskemikaalien markkinoista ja kolme yritystä hallitsee yli 45:tä prosenttia siemenmarkkinoista; katsoo, että tällainen keskittyminen vaikuttaa siihen, että siementen hinnat pysyvät korkeina, ja että sillä on huomattava kielteinen vaikutus viljelykasvien monipuolisuuteen ja että viljelijöillä on vähän mahdollisuuksia vaikuttaa hintojen kehitykseen; katsoo, että markkinoiden keskittyminen ei ole suurta vain tuotantoketjun alkupäässä vaan myös elintarvikkeiden vähittäismyynnissä, mikä aiheuttaa maatalouteen ylimääräisiä kustannuspaineita; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että maatalouden tuotantopanosten toimittajien markkinoiden keskittyminen on hyvin suurta, sillä kuusi yritystä hallitsee 75:tä prosenttia maatalouskemikaalien markkinoista ja kolme yritystä hallitsee yli 45:tä prosenttia siemenmarkkinoista; katsoo, että tällainen keskittyminen vaikuttaa siihen, että siementen hinnat pysyvät korkeina, ja että sillä on huomattava kielteinen vaikutus viljelykasvien monipuolisuuteen ja että viljelijöillä on vähän mahdollisuuksia vaikuttaa hintojen kehitykseen; katsoo, että markkinoiden keskittyminen ei ole suurta vain tuotantoketjun alkupäässä vaan myös elintarvikkeiden vähittäismyynnissä, mikä aiheuttaa maatalouteen ylimääräisiä kustannuspaineita;

| U. | ottaa huomioon, että tuotantopanosalalla tehdyt lainsäädäntö- ja rakennemuutokset vaikuttavat kohtuuttomasti pienimuotoisen tuotannon (pienten viljelmien) kannattavuuteen ja kilpailukykyyn ja että on välttämätöntä tuntea nykyistä paremmin kyseisten muutosten vaikutukset; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tuotantopanosalalla tehdyt lainsäädäntö- ja rakennemuutokset vaikuttavat kohtuuttomasti pienimuotoisen tuotannon (pienten viljelmien) kannattavuuteen ja kilpailukykyyn ja että on välttämätöntä tuntea nykyistä paremmin kyseisten muutosten vaikutukset;

| V. | ottaa huomioon, että polttoaineiden, lannoitteiden ja rehujen nousseet hinnat muodostavat suurimman osan maanviljelijöiden kustannusten kasvusta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että polttoaineiden, lannoitteiden ja rehujen nousseet hinnat muodostavat suurimman osan maanviljelijöiden kustannusten kasvusta;

| W. | katsoo, että kun otetaan huomioon maataloustuotteiden hintojen äärimmäiset vaihtelut ja niihin liittyvä taloudellinen keinottelu koko elintarvikeketjussa, markkinoiden avoimuus elintarvikeketjun aiemmissa vaiheissa on myös olennaista kilpailun lisäämisen ja hintojen vaihteluiden sietokyvyn parantamisen kannalta; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että kun otetaan huomioon maataloustuotteiden hintojen äärimmäiset vaihtelut ja niihin liittyvä taloudellinen keinottelu koko elintarvikeketjussa, markkinoiden avoimuus elintarvikeketjun aiemmissa vaiheissa on myös olennaista kilpailun lisäämisen ja hintojen vaihteluiden sietokyvyn parantamisen kannalta;

| X. | ottaa huomioon, että pitkän aikavälin investoinnit entistä tehokkaampaan tuotantopanosten ja parempaan resurssien hallintaan, mukaan lukien energia, maaperä ja ravinteet, vesiteknologia, siemenet ja maatalouskemikaalit, ovat tarpeen, jotta voidaan vastata uusiin taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin myös Eurooppa 2020 -strategian puitteissa; katsoo, että neuvontapalvelut ja institutionaaliset parannukset sekä tuotantopanosten käyttöön, maanviljelijöiden asenteisiin ja taitoihin vaikuttavat innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa resursseja entistä tehokkaammin hyödyntävien, kestävien ja innovatiivisten viljelyjärjestelmien omaksumisessa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että pitkän aikavälin investoinnit entistä tehokkaampaan tuotantopanosten ja parempaan resurssien hallintaan, mukaan lukien energia, maaperä ja ravinteet, vesiteknologia, siemenet ja maatalouskemikaalit, ovat tarpeen, jotta voidaan vastata uusiin taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin myös Eurooppa 2020 -strategian puitteissa; katsoo, että neuvontapalvelut ja institutionaaliset parannukset sekä tuotantopanosten käyttöön, maanviljelijöiden asenteisiin ja taitoihin vaikuttavat innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa resursseja entistä tehokkaammin hyödyntävien, kestävien ja innovatiivisten viljelyjärjestelmien omaksumisessa;

| Y. | katsoo, että lietteen mädätys on kasvinviljelyn ja ympäristön kannalta toivottavaa ja että myös biomassasta valmistettavan energian tuotantoa varten on tarjottava kannustimia, minkä avulla parannetaan myös maanviljelyn kestävyyttä; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että lietteen mädätys on kasvinviljelyn ja ympäristön kannalta toivottavaa ja että myös biomassasta valmistettavan energian tuotantoa varten on tarjottava kannustimia, minkä avulla parannetaan myös maanviljelyn kestävyyttä;

| Z. | ottaa huomioon, että maataloudessa on energiatehokkuutta lisäämällä mahdollista säästää huomattavasti energiaa ja kustannuksia, mitä voitaisiin lisäksi tehostaa kehittämällä uusiutuvan energian paikallista tuotantoa, joka hyödyntää uusiutuvan energian koko potentiaalin (erityisesti tuuli- ja aurinkoenergia, biomassa ja biokaasu, biopolttoaineet, jätteiden käyttö jne.); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että maataloudessa on energiatehokkuutta lisäämällä mahdollista säästää huomattavasti energiaa ja kustannuksia, mitä voitaisiin lisäksi tehostaa kehittämällä uusiutuvan energian paikallista tuotantoa, joka hyödyntää uusiutuvan energian koko potentiaalin (erityisesti tuuli- ja aurinkoenergia, biomassa ja biokaasu, biopolttoaineet, jätteiden käyttö jne.);

| AA. | katsoo, että viljelykasvien monipuolistaminen ja viljelykierto voivat vaikuttaa ilmastonmuutosta lieventävästi ja että ne mahdollistavat synteettisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden kestävän käytön; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että viljelykasvien monipuolistaminen ja viljelykierto voivat vaikuttaa ilmastonmuutosta lieventävästi ja että ne mahdollistavat synteettisten lannoitteiden ja torjunta-aineiden kestävän käytön;

| AB. | ottaa huomioon, että valkuaispitoisten palkokasvien tuotanto EU:ssa sekä tehostetut laidunruokintajärjestelmät pienentäisivät EU:n valkuaisvajetta ja riippuvuutta rehun tuonnista ja niistä saattaisi aiheutua huomattavia taloudellisia etuja viljelijöille, mutta ne eivät ole yleispätevä ratkaisu kaikkiin maatilojen tuotantopanosten toimitusketjun moninaisiin epätasapainotiloihin ja johtaisivat myös muiden, resurssitehokkaampien peltokasvien tuotannon vähenemiseen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että valkuaispitoisten palkokasvien tuotanto EU:ssa sekä tehostetut laidunruokintajärjestelmät pienentäisivät EU:n valkuaisvajetta ja riippuvuutta rehun tuonnista ja niistä saattaisi aiheutua huomattavia taloudellisia etuja viljelijöille, mutta ne eivät ole yleispätevä ratkaisu kaikkiin maatilojen tuotantopanosten toimitusketjun moninaisiin epätasapainotiloihin ja johtaisivat myös muiden, resurssitehokkaampien peltokasvien tuotannon vähenemiseen;

| AC. | ottaa huomioon, että tilalla kerätyt siemenet voivat tarjota tietyissä olosuhteissa ja tiettyjen lajikkeiden kohdalla vaihtoehdon kauppasiemenille; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että tilalla kerätyt siemenet voivat tarjota tietyissä olosuhteissa ja tiettyjen lajikkeiden kohdalla vaihtoehdon kauppasiemenille;

| AD. | katsoo, että sopimattomien varastointi- ja kuljetusolosuhteiden seurauksena huomattavia määriä maataloustuotteita pilaantuu ja heitetään sen tähden pois, joten niitä ei voida käyttää enää elintarvikkeina eikä rehuna (FAO, Global Food Losses And Food Waste, 2011); |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että sopimattomien varastointi- ja kuljetusolosuhteiden seurauksena huomattavia määriä maataloustuotteita pilaantuu ja heitetään sen tähden pois, joten niitä ei voida käyttää enää elintarvikkeina eikä rehuna (FAO, Global Food Losses And Food Waste, 2011);

Yleiset ratkaisut

| 1. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan maatilojen tuotantopanosten hintojen avoimuutta ja varmistamaan, että kilpailusäännöt koskevat koko elintarvikeketjua ja että ne pannaan täytäntöön koko elintarvikeketjussa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan maatilojen tuotantopanosten hintojen avoimuutta ja varmistamaan, että kilpailusäännöt koskevat koko elintarvikeketjua ja että ne pannaan täytäntöön koko elintarvikeketjussa;

| 2. | vaatii, että EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti tarkastellaan ja analysoidaan tarkemmin elintarvikkeiden hintojen nousua selittäviä talouden perustekijöitä, etupäässä kysynnän ja tarjonnan vaihtelujen vaikutusta toisiinsa sekä energian, tuotantopanosten ja elintarvikehyödykkeiden hintojen vaihtelujen kasvavaa vaikutusta toisiinsa; |
| --- | --- |

2.

vaatii, että EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti tarkastellaan ja analysoidaan tarkemmin elintarvikkeiden hintojen nousua selittäviä talouden perustekijöitä, etupäässä kysynnän ja tarjonnan vaihtelujen vaikutusta toisiinsa sekä energian, tuotantopanosten ja elintarvikehyödykkeiden hintojen vaihtelujen kasvavaa vaikutusta toisiinsa;

| 3. | kehottaa komissiota tarkentamaan analyysiaan markkinoiden äärimmäisten heilahtelujen aiheuttajista ja selventämään paremmin sekä keinottelun ja maatalousmarkkinoiden että energiamarkkinoiden ja elintarvikkeiden hintojen keskinäisiä vaikutuksia; korostaa, että tämän olisi oltava osa pyrkimyksiä rahoitusmarkkinoiden parempaan säätelyyn, avoimuuden lisäämiseen ja niitä koskevan tiedon laadun parantamiseen EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti myös tulevassa rahoitusmarkkinadirektiivin (Mifid) ja markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin tarkistuksessa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota tarkentamaan analyysiaan markkinoiden äärimmäisten heilahtelujen aiheuttajista ja selventämään paremmin sekä keinottelun ja maatalousmarkkinoiden että energiamarkkinoiden ja elintarvikkeiden hintojen keskinäisiä vaikutuksia; korostaa, että tämän olisi oltava osa pyrkimyksiä rahoitusmarkkinoiden parempaan säätelyyn, avoimuuden lisäämiseen ja niitä koskevan tiedon laadun parantamiseen EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti myös tulevassa rahoitusmarkkinadirektiivin (Mifid) ja markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin tarkistuksessa;

| 4. | kehottaa komissiota edistämään tehokkaampia maatalouskäytäntöjä ja tehostettua, kestävää maatalouden resurssien hallintaa vakaan ja tuottavan maatalouden aikaansaamiseksi, tuotantopanosten kustannusten ja ravinteiden tuhlaamisen vähentämiseksi sekä innovoinnin, resurssitehokkuuden ja resurssien käytön vaikuttavuuden ja viljelyjärjestelmien kestävyyden lisäämiseksi; on vakuuttunut siitä, että näin voisi tapahtua esitetyn maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa; korostaa tarvetta viljelijöille tarkoitetulle yhdennetylle lähestymistavalle, joka tasapainottaa kaikkia maatalouden osa-alueita (tuotanto, ympäristö, kannattavuus, sosiaalinen ulottuvuus); |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota edistämään tehokkaampia maatalouskäytäntöjä ja tehostettua, kestävää maatalouden resurssien hallintaa vakaan ja tuottavan maatalouden aikaansaamiseksi, tuotantopanosten kustannusten ja ravinteiden tuhlaamisen vähentämiseksi sekä innovoinnin, resurssitehokkuuden ja resurssien käytön vaikuttavuuden ja viljelyjärjestelmien kestävyyden lisäämiseksi; on vakuuttunut siitä, että näin voisi tapahtua esitetyn maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa; korostaa tarvetta viljelijöille tarkoitetulle yhdennetylle lähestymistavalle, joka tasapainottaa kaikkia maatalouden osa-alueita (tuotanto, ympäristö, kannattavuus, sosiaalinen ulottuvuus);

| 5. | kehottaa komissiota edelleen tukemaan kestävää ja tuottavaa maataloutta, jotta voidaan vastata ympäristöön ja elintarvikkeisiin liittyviin haasteisiin, ja varmistamaan, että se säilyy maailmanmarkkinoilla kannattavana ja kilpailukykyisenä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota edelleen tukemaan kestävää ja tuottavaa maataloutta, jotta voidaan vastata ympäristöön ja elintarvikkeisiin liittyviin haasteisiin, ja varmistamaan, että se säilyy maailmanmarkkinoilla kannattavana ja kilpailukykyisenä;

| 6. | suhtautuu myönteisesti Eurostatin perustamaan eurooppalaiseen elintarvikkeiden hintojen seurantavälineeseen ja sellaisen elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin perustamiseen, johon on kuuluttava ketjun alkupäässä toimiva tuotantopanossektori ja jonka olisi lisättävä tuotantopanosten hintojen kehitystä koskevaa avoimuutta ja edistettävä tuottajahintojen nousua; vaatii, että säännölliset raportit edistyksestä ja konkreettiset ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja että niistä keskustellaan sen kanssa; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti Eurostatin perustamaan eurooppalaiseen elintarvikkeiden hintojen seurantavälineeseen ja sellaisen elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin perustamiseen, johon on kuuluttava ketjun alkupäässä toimiva tuotantopanossektori ja jonka olisi lisättävä tuotantopanosten hintojen kehitystä koskevaa avoimuutta ja edistettävä tuottajahintojen nousua; vaatii, että säännölliset raportit edistyksestä ja konkreettiset ehdotukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja että niistä keskustellaan sen kanssa;

| 7. | katsoo, että alkutuottajat eivät voi täysin hyötyä tuottajahintojen noususta, sillä ne ovat tukalassa asemassa, jossa niihin vaikuttavat toisaalta jalostajien ja vähittäismyyjien vahvasta asemasta johtuvat alhaiset tuottajahinnat ja toisaalta tuotantotarvikeyritysten entistä suuremmasta keskittymisestä johtuvat tuotantopanosten korkeat hinnat; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että alkutuottajat eivät voi täysin hyötyä tuottajahintojen noususta, sillä ne ovat tukalassa asemassa, jossa niihin vaikuttavat toisaalta jalostajien ja vähittäismyyjien vahvasta asemasta johtuvat alhaiset tuottajahinnat ja toisaalta tuotantotarvikeyritysten entistä suuremmasta keskittymisestä johtuvat tuotantopanosten korkeat hinnat;

| 8. | kehottaa komissiota arvioimaan paremmin EU:n lainsäädännön vaikutusta eurooppalaisen maatalouden kestävyyteen ja kilpailukykyyn; katsoo, että erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota lainsäädännön noudattamisesta aiheutuviin kustannuksiin ja siihen, miten se vaikuttaa tuotantopanosten saatavuuteen ja hintoihin; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota arvioimaan paremmin EU:n lainsäädännön vaikutusta eurooppalaisen maatalouden kestävyyteen ja kilpailukykyyn; katsoo, että erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota lainsäädännön noudattamisesta aiheutuviin kustannuksiin ja siihen, miten se vaikuttaa tuotantopanosten saatavuuteen ja hintoihin;

| 9. | kehottaa kansallisia ja unionin kilpailuviranomaisia puuttumaan maatalouskaupan tukkumyyjien, elintarvikkeiden vähittäiskauppiaiden ja tuotantotarvikeyritysten hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttöön sekä soveltamaan EU:n kartellilainsäädäntöä erityisesti lannoitealalla, jolla viljelijöillä on suuria vaikeuksia ostaa etukäteen varastoon elintärkeitä lannoitteita; katsoo, että unionin kilpailuviranomaisten (kilpailun pääosasto jne.) olisi tästä syystä toteutettava koko alaa koskeva selvitys kilpailunvastaisten käytäntöjen kyseenalaistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kansallisia ja unionin kilpailuviranomaisia puuttumaan maatalouskaupan tukkumyyjien, elintarvikkeiden vähittäiskauppiaiden ja tuotantotarvikeyritysten hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttöön sekä soveltamaan EU:n kartellilainsäädäntöä erityisesti lannoitealalla, jolla viljelijöillä on suuria vaikeuksia ostaa etukäteen varastoon elintärkeitä lannoitteita; katsoo, että unionin kilpailuviranomaisten (kilpailun pääosasto jne.) olisi tästä syystä toteutettava koko alaa koskeva selvitys kilpailunvastaisten käytäntöjen kyseenalaistamiseksi;

| 10. | korostaa, että kaikki tähän alaan liittyvä toiminta edellyttää etukäteen suoritettavaa sopimattomien, vilpillisten ja kilpailunvastaisten käytäntöjen puolueetonta ja täsmällistä määrittelemistä käsitteellisellä tasolla, jotta näitä käytäntöjä voidaan säädellä ja valvoa erityisellä tavalla; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kaikki tähän alaan liittyvä toiminta edellyttää etukäteen suoritettavaa sopimattomien, vilpillisten ja kilpailunvastaisten käytäntöjen puolueetonta ja täsmällistä määrittelemistä käsitteellisellä tasolla, jotta näitä käytäntöjä voidaan säädellä ja valvoa erityisellä tavalla;

| 11. | kehottaa komissiota aloittamaan pikaisesti perusteellisen tutkimuksen 27 kansallisen kilpailuviranomaisen ja kilpailupolitiikan välisistä eroista ja kannustamaan ratkaisuihin, jotka koskevat kaikkia elintarvikeketjun toimijoita ja joilla estetään yhden tai muutaman tuotantopanos- tai tuotantoketjun toimijan nouseminen hallitsevaan asemaan, joka usein tapahtuu maataloustuottajan kustannuksella; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota aloittamaan pikaisesti perusteellisen tutkimuksen 27 kansallisen kilpailuviranomaisen ja kilpailupolitiikan välisistä eroista ja kannustamaan ratkaisuihin, jotka koskevat kaikkia elintarvikeketjun toimijoita ja joilla estetään yhden tai muutaman tuotantopanos- tai tuotantoketjun toimijan nouseminen hallitsevaan asemaan, joka usein tapahtuu maataloustuottajan kustannuksella;

| 12. | katsoo, että näitä käytäntöjä varten on perustettava hallinnollisiin tai oikeudellisiin keinoihin perustuva tehokas valvontajärjestelmä ja komission jäsenvaltioiden arviointi- ja seurantajärjestelmä sekä määriteltävä seuraamukset, jotka ovat riittävän varoittavia ja jotka pannaan täytäntöön oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että näitä käytäntöjä varten on perustettava hallinnollisiin tai oikeudellisiin keinoihin perustuva tehokas valvontajärjestelmä ja komission jäsenvaltioiden arviointi- ja seurantajärjestelmä sekä määriteltävä seuraamukset, jotka ovat riittävän varoittavia ja jotka pannaan täytäntöön oikea-aikaisesti;

| 13. | korostaa myös, että tarvitaan EU:n laajuinen tietojenvaihtojärjestelmä ravinteita, energiaa ja luonnonvaroja sekä muiden tuotantopanosten hallintaa koskevista hyvistä käytännöistä, jotta tuotantopanoksista saataisiin tehokkaampia ja vaikuttavampia; |
| --- | --- |

13.

korostaa myös, että tarvitaan EU:n laajuinen tietojenvaihtojärjestelmä ravinteita, energiaa ja luonnonvaroja sekä muiden tuotantopanosten hallintaa koskevista hyvistä käytännöistä, jotta tuotantopanoksista saataisiin tehokkaampia ja vaikuttavampia;

| 14. | pyytää, että uuteen YMP:hen sisällytetään erityisiä tukitoimenpiteitä entistä parempaa ja tehokkaampaa resurssien hallintaa ja sellaisia kestäviä käytäntöjä varten, joilla vähennetään tuotantopanosten käyttöä ja kustannuksia ja parannetaan viljelijöiden mahdollisuuksia sopeutua hintojen vaihteluun, mukaan lukien toimenpiteet, joilla tuetaan lyhyitä tuotantopanos- ja elintarvikeketjuja; |
| --- | --- |

14.

pyytää, että uuteen YMP:hen sisällytetään erityisiä tukitoimenpiteitä entistä parempaa ja tehokkaampaa resurssien hallintaa ja sellaisia kestäviä käytäntöjä varten, joilla vähennetään tuotantopanosten käyttöä ja kustannuksia ja parannetaan viljelijöiden mahdollisuuksia sopeutua hintojen vaihteluun, mukaan lukien toimenpiteet, joilla tuetaan lyhyitä tuotantopanos- ja elintarvikeketjuja;

| 15. | pitää myönteisenä sitä, että komissio keskittyy Euroopan biotalouteen aiempaa enemmän; vaatii, että huomattava osa tulevasta tutkimuksen puiteohjelmasta korvamerkitään maatilojen tuotantopanosten tehokasta käyttöä ja hallintaa koskevaan tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja maatalouden tehostamiseen; korostaa, että tutkimustuloksia on sovellettava käytännössä maataloustuotannon parantamiseksi viljelijöiden koulutuksen ja valmiuksien lisäämisen avulla; korostaa tarvetta tehokkaampaan yhteistyöhön julkisen ja yksityisen sektorin ja viljelijöiden järjestöjen välillä niin, että voidaan toteuttaa käytännön toimia, jotka parantavat ja uudistavat tuotantojärjestelmää; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä sitä, että komissio keskittyy Euroopan biotalouteen aiempaa enemmän; vaatii, että huomattava osa tulevasta tutkimuksen puiteohjelmasta korvamerkitään maatilojen tuotantopanosten tehokasta käyttöä ja hallintaa koskevaan tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja maatalouden tehostamiseen; korostaa, että tutkimustuloksia on sovellettava käytännössä maataloustuotannon parantamiseksi viljelijöiden koulutuksen ja valmiuksien lisäämisen avulla; korostaa tarvetta tehokkaampaan yhteistyöhön julkisen ja yksityisen sektorin ja viljelijöiden järjestöjen välillä niin, että voidaan toteuttaa käytännön toimia, jotka parantavat ja uudistavat tuotantojärjestelmää;

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tarkemmin roolia, joka tuottajajärjestöillä ja osuuskunnilla voisi olla maatilojen tuotantopanosten yhteisostojen järjestämisessä, jotta viljelijöiden neuvotteluasema tuotantoketjun alkupäässä paranee; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään tarkemmin roolia, joka tuottajajärjestöillä ja osuuskunnilla voisi olla maatilojen tuotantopanosten yhteisostojen järjestämisessä, jotta viljelijöiden neuvotteluasema tuotantoketjun alkupäässä paranee;

| 17. | kehottaa komissiota tiedottamaan viljelijöille ja kuluttajille paremmin tarpeesta hallinnoida entistä tehokkaammin energia-, vesi- ja luonnonvaroja kaikissa elintarvikeketjun osissa, jotta resurssien ja elintarvikkeiden tuhlausta voidaan vähentää merkittävästi; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota tiedottamaan viljelijöille ja kuluttajille paremmin tarpeesta hallinnoida entistä tehokkaammin energia-, vesi- ja luonnonvaroja kaikissa elintarvikeketjun osissa, jotta resurssien ja elintarvikkeiden tuhlausta voidaan vähentää merkittävästi;

| 18. | toteaa, että kestävä kasvu on yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä painopistealueista ja että Euroopan unionin riippuvuus fossiilisista polttoaineista altistaa sen häiriöille kyseisillä markkinoilla; toistaa tarpeen korvata tämä riippuvuus ehtyvistä luonnonvaroista riittävän vahvoilla vaihtoehdoilla ottaen huomioon tasapaino elintarviketuotannon ylläpitämisen ja energiantuotannon edistämisen välillä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että kestävä kasvu on yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä painopistealueista ja että Euroopan unionin riippuvuus fossiilisista polttoaineista altistaa sen häiriöille kyseisillä markkinoilla; toistaa tarpeen korvata tämä riippuvuus ehtyvistä luonnonvaroista riittävän vahvoilla vaihtoehdoilla ottaen huomioon tasapaino elintarviketuotannon ylläpitämisen ja energiantuotannon edistämisen välillä;

Energia

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään energiansäästöinvestointeja ja investointeja uusiutuvan energian (tuuli- ja aurinkoenergia, biomassa, biokaasu, maalämpö jne.) tuotantoon tiloilla tai paikallisten sidosryhmien edistämiin kumppanuushankkeisiin (tuuli- ja aurinkoenergia, biokaasu, maalämpö jne.) kiinnittäen erityistä huomiota jätteiden ja sivutuotteiden käyttöön; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään energiansäästöinvestointeja ja investointeja uusiutuvan energian (tuuli- ja aurinkoenergia, biomassa, biokaasu, maalämpö jne.) tuotantoon tiloilla tai paikallisten sidosryhmien edistämiin kumppanuushankkeisiin (tuuli- ja aurinkoenergia, biokaasu, maalämpö jne.) kiinnittäen erityistä huomiota jätteiden ja sivutuotteiden käyttöön;

| 20. | korostaa lannan käsittelyn merkitystä, koska lanta sekä tarjoaa uusiutuvaa energiaa että vähentää ympäristöön kohdistuvaa painetta ja korvaa kivennäistiivisteiden muodossa olevan keinolannoitteen; kehottaa komissiota nitraattidirektiivissä tunnustamaan käsitellyn lannan keinolannoitteen korvaajaksi, jotta lantaa pidettäisiin energialähteenä; |
| --- | --- |

20.

korostaa lannan käsittelyn merkitystä, koska lanta sekä tarjoaa uusiutuvaa energiaa että vähentää ympäristöön kohdistuvaa painetta ja korvaa kivennäistiivisteiden muodossa olevan keinolannoitteen; kehottaa komissiota nitraattidirektiivissä tunnustamaan käsitellyn lannan keinolannoitteen korvaajaksi, jotta lantaa pidettäisiin energialähteenä;

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että biomassan ja biopolttoaineiden – myös biokaasun – julkiset tukitoimet eivät edistä elintarvikkeiden ja energian tuotannon, joka on järjestettävä kestävällä tavalla, välistä kestämätöntä kilpailua resursseista; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että biomassan ja biopolttoaineiden – myös biokaasun – julkiset tukitoimet eivät edistä elintarvikkeiden ja energian tuotannon, joka on järjestettävä kestävällä tavalla, välistä kestämätöntä kilpailua resursseista;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään viljelijöiden uusien tulojen muodostamista helpottamalla maatilojen uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian ja lämmön toimittamista yksityisiin ja julkisiin energiajärjestelmiin ja verkkoihin; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään viljelijöiden uusien tulojen muodostamista helpottamalla maatilojen uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian ja lämmön toimittamista yksityisiin ja julkisiin energiajärjestelmiin ja verkkoihin;

| 23. | katsoo, että tehokkaita tilakohtaisia ja paikallisia energiansäästö- ja hallintatoimia olisi otettava käyttöön kaikkialla EU:ssa maaseudun kehittämisohjelmien ja tulevan YMP:n valinnaisten "viherryttämistoimenpiteiden" avulla; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että tehokkaita tilakohtaisia ja paikallisia energiansäästö- ja hallintatoimia olisi otettava käyttöön kaikkialla EU:ssa maaseudun kehittämisohjelmien ja tulevan YMP:n valinnaisten "viherryttämistoimenpiteiden" avulla;

| 24. | kehottaa komissiota analysoimaan useiden käytössä olevien viljelyjärjestelmien ja niihin liittyvien tuotantopanosten toimittajien, jalostusteollisuuden ja jakelujärjestelmien energiakustannuksia suhteessa tuottavuuteen ja tuotokseen siten, että otetaan huomioon energiatehokkuus ja kestävien energialähteiden käyttö, jotta voidaan vastata uusiin haasteisiin; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota analysoimaan useiden käytössä olevien viljelyjärjestelmien ja niihin liittyvien tuotantopanosten toimittajien, jalostusteollisuuden ja jakelujärjestelmien energiakustannuksia suhteessa tuottavuuteen ja tuotokseen siten, että otetaan huomioon energiatehokkuus ja kestävien energialähteiden käyttö, jotta voidaan vastata uusiin haasteisiin;

Maanparannus- ja kasvinsuojeluaineet

| 25. | vaatii tehokkaita toimenpiteitä ja kannustimia, kuten viljelykasvien monipuolistaminen, mukaan luettuina paikallisiin olosuhteisiin mukautettu palkokasvien viljely ja viljelykierto, vuoden 2013 jälkeisessä YMP:n uudistuksessa ottaen huomioon positiiviset vaikutukset, joita niillä on ilmastonmuutoksen lieventämiseen, maaperän ja veden laatuun sekä viljelijöiden kykyyn alentaa tuotantopanoskustannuksia; |
| --- | --- |

25.

vaatii tehokkaita toimenpiteitä ja kannustimia, kuten viljelykasvien monipuolistaminen, mukaan luettuina paikallisiin olosuhteisiin mukautettu palkokasvien viljely ja viljelykierto, vuoden 2013 jälkeisessä YMP:n uudistuksessa ottaen huomioon positiiviset vaikutukset, joita niillä on ilmastonmuutoksen lieventämiseen, maaperän ja veden laatuun sekä viljelijöiden kykyyn alentaa tuotantopanoskustannuksia;

| 26. | kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa sisällyttämään täsmäviljelyyn tehtävät investoinnit valinnaiseen EU:n laajuiseen, YMP:n puitteissa palkittavien "viherryttämistoimenpiteiden" luetteloon, sillä näillä innovatiivisilla käytännöillä (kuten GPS-tietoihin perustuva maaperän seuranta) on samankaltaisia myönteisiä vaikutuksia ilmastonmuutoksen lieventämiseen, maaperän ja veden laatuun ja viljelijöiden talouteen (koska merkittävästi vähentynyt lannoitteiden, veden sekä maanparannus-, kasvinsuojelu- ja torjunta-aineiden käyttö alentaa viljelijöiden tuotantopanoskustannuksia); |
| --- | --- |

26.

kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa sisällyttämään täsmäviljelyyn tehtävät investoinnit valinnaiseen EU:n laajuiseen, YMP:n puitteissa palkittavien "viherryttämistoimenpiteiden" luetteloon, sillä näillä innovatiivisilla käytännöillä (kuten GPS-tietoihin perustuva maaperän seuranta) on samankaltaisia myönteisiä vaikutuksia ilmastonmuutoksen lieventämiseen, maaperän ja veden laatuun ja viljelijöiden talouteen (koska merkittävästi vähentynyt lannoitteiden, veden sekä maanparannus-, kasvinsuojelu- ja torjunta-aineiden käyttö alentaa viljelijöiden tuotantopanoskustannuksia);

| 27. | korostaa, että EU:n maataloustuotanto on riippuvainen lannoitteiden valmistuksessa käytetyn raakafosfaatin tuonnista ja että suurin osa maailman raakafosfaatista louhitaan viidessä valtiossa; kehottaa komissiota käsittelemään tätä asiaa; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että EU:n maataloustuotanto on riippuvainen lannoitteiden valmistuksessa käytetyn raakafosfaatin tuonnista ja että suurin osa maailman raakafosfaatista louhitaan viidessä valtiossa; kehottaa komissiota käsittelemään tätä asiaa;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään jätevirroista peräisin olevien ravinteiden (erityisesti fosfaatti ja typpi) kierrättämistä – edellyttäen, että niiden mahdollinen käyttö ja mahdollisesti haitallisten aineiden asianmukainen käsittely tutkitaan perinpohjaisesti ja niitä valvotaan tarkasti – erityisesti toteuttamaan kierrätyksen lämpökäytön jälkeisenä biomassan porrastettuna käyttönä; korostaa tässä yhteydessä, että lannoitelainsäädännön laatuvaatimukset täyttävä liete, joka on tarkoitettu kierrätettäväksi lannoitteena, ei ole jätettä myöskään silloin, kun se ensin mädätetään maatalouden biokaasulaitoksissa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään jätevirroista peräisin olevien ravinteiden (erityisesti fosfaatti ja typpi) kierrättämistä – edellyttäen, että niiden mahdollinen käyttö ja mahdollisesti haitallisten aineiden asianmukainen käsittely tutkitaan perinpohjaisesti ja niitä valvotaan tarkasti – erityisesti toteuttamaan kierrätyksen lämpökäytön jälkeisenä biomassan porrastettuna käyttönä; korostaa tässä yhteydessä, että lannoitelainsäädännön laatuvaatimukset täyttävä liete, joka on tarkoitettu kierrätettäväksi lannoitteena, ei ole jätettä myöskään silloin, kun se ensin mädätetään maatalouden biokaasulaitoksissa;

| 29. | kehottaa komissiota arvioimaan paremmin kasvinsuojeluaineiden vähenemisen vaikutusta eurooppalaisen maatalouden kilpailukykyyn ja kestävyyteen kiinnittäen huomiota erityisesti yhä saatavilla olevien tuotteiden sopivuuteen ja siihen, miten markkinoilla olevien kilpailevien tuotteiden väheneminen vaikuttaa hintoihin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota arvioimaan paremmin kasvinsuojeluaineiden vähenemisen vaikutusta eurooppalaisen maatalouden kilpailukykyyn ja kestävyyteen kiinnittäen huomiota erityisesti yhä saatavilla olevien tuotteiden sopivuuteen ja siihen, miten markkinoilla olevien kilpailevien tuotteiden väheneminen vaikuttaa hintoihin;

| 30. | pyytää komissiota tutkimaan ratkaisuja, joilla taataan vähän viljeltyjen viljelykasvien ja vähäisten käyttötarkoitusten kannattavuus tulevaisuudessa, joilla varmistetaan samalla täysi yhdenmukaisuus yhteisen maatalouspolitiikan kanssa ja joihin otetaan mukaan kaikki elintarvikeketjun toimijat; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota tutkimaan ratkaisuja, joilla taataan vähän viljeltyjen viljelykasvien ja vähäisten käyttötarkoitusten kannattavuus tulevaisuudessa, joilla varmistetaan samalla täysi yhdenmukaisuus yhteisen maatalouspolitiikan kanssa ja joihin otetaan mukaan kaikki elintarvikeketjun toimijat;

Eläinten rehu

| 31. | kehottaa komissiota jälleen laatimaan nopeasti parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kotimaisen valkuaiskasvituotannon lisäämistä koskevista mahdollisuuksista ja vaihtoehdoista; korostaa, että vaikka kotimaisesta valkuaiskasvituotannosta syntyy jotakin hyötyä, sillä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta rehun tuontiin EU:n ulkopuolelta; uskoo siksi, että lyhyellä aikavälillä on tutkittava muitakin vaihtoehtoja EU:n valkuaisvajeeseen puuttumiseksi, ja kiinnittää huomiota erityisesti soijan tuonnin keskeiseen rooliin; kehottaa komissiota varmistamaan, etteivät nämä toimenpiteet vaaranna EU:n yleistä elintarviketurvan tavoitetta tuottavuuden ja tuotannon tasojen osalta; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota jälleen laatimaan nopeasti parlamentille ja neuvostolle kertomuksen kotimaisen valkuaiskasvituotannon lisäämistä koskevista mahdollisuuksista ja vaihtoehdoista; korostaa, että vaikka kotimaisesta valkuaiskasvituotannosta syntyy jotakin hyötyä, sillä ei todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta rehun tuontiin EU:n ulkopuolelta; uskoo siksi, että lyhyellä aikavälillä on tutkittava muitakin vaihtoehtoja EU:n valkuaisvajeeseen puuttumiseksi, ja kiinnittää huomiota erityisesti soijan tuonnin keskeiseen rooliin; kehottaa komissiota varmistamaan, etteivät nämä toimenpiteet vaaranna EU:n yleistä elintarviketurvan tavoitetta tuottavuuden ja tuotannon tasojen osalta;

| 32. | korostaa jälleen tarvetta ottaa uudessa YMP:ssä käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä ja välineitä, joilla tuetaan viljelijöitä, jotka viljelevät valkuaiskasveja, ja jotka voivat näin mahdollisesti vähentää EU:n viljelykasvien valkuaisvajetta ja hintavaihtelua sekä parantaa samalla maatalouskäytäntöjä ja maaperän viljavuutta; |
| --- | --- |

32.

korostaa jälleen tarvetta ottaa uudessa YMP:ssä käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä ja välineitä, joilla tuetaan viljelijöitä, jotka viljelevät valkuaiskasveja, ja jotka voivat näin mahdollisesti vähentää EU:n viljelykasvien valkuaisvajetta ja hintavaihtelua sekä parantaa samalla maatalouskäytäntöjä ja maaperän viljavuutta;

Siemenet

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista annetun asetuksen. (EY) N:o 2100/94 tulevan tarkistuksen yhteydessä viljelijöiden mahdollisuuden käyttää tilalla tuotettuja ja jalostettuja siemeniä asetuksen 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn mukaisesti ottaen huomioon niiden taloudelliset, kulttuuriset ja ympäristöön liittyvät hyödyt sekä maatalouden biologisen monimuotoisuuden edistämisen, jotka tällä käytännöllä voidaan saavuttaa; vaatii tähän liittyen tutkimaan oikeudenmukaisesti ja tasapainoisesti sekä kasvinjalostusoikeuksia että nykyisiä tilalla kerättyjen siementen käyttöä koskevia rajoituksia, jotta voidaan parantaa ja yksinkertaistaa oikeudellista kehystä ja varmistaa riittävä tasapaino innovointitarpeen, innovaatiotarpeen, viljelykasvien monimuotoisuuden suojelemisen ja lisäämisen sekä pienten ja keskisuurten viljelijöiden toimeentulon parantamisen välillä; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista annetun asetuksen. (EY) N:o 2100/94 tulevan tarkistuksen yhteydessä viljelijöiden mahdollisuuden käyttää tilalla tuotettuja ja jalostettuja siemeniä asetuksen 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn mukaisesti ottaen huomioon niiden taloudelliset, kulttuuriset ja ympäristöön liittyvät hyödyt sekä maatalouden biologisen monimuotoisuuden edistämisen, jotka tällä käytännöllä voidaan saavuttaa; vaatii tähän liittyen tutkimaan oikeudenmukaisesti ja tasapainoisesti sekä kasvinjalostusoikeuksia että nykyisiä tilalla kerättyjen siementen käyttöä koskevia rajoituksia, jotta voidaan parantaa ja yksinkertaistaa oikeudellista kehystä ja varmistaa riittävä tasapaino innovointitarpeen, innovaatiotarpeen, viljelykasvien monimuotoisuuden suojelemisen ja lisäämisen sekä pienten ja keskisuurten viljelijöiden toimeentulon parantamisen välillä;

| 34. | panee merkille sellaisten tutkimushankkeiden merkityksen, joissa tutkitaan sellaisten lajikkeiden jalostamista, jotka säilyttävät erityispiirteensä pitkällä aikavälillä, ja kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan tällaisia hankkeita sen lisäksi, että ne edistävät toimia paikallisten rehukasvien, kuten pellavan, ruisvehnän ja nätkelmävirnan (Vicia Lathyroides) viljelyn edistämiseksi; |
| --- | --- |

34.

panee merkille sellaisten tutkimushankkeiden merkityksen, joissa tutkitaan sellaisten lajikkeiden jalostamista, jotka säilyttävät erityispiirteensä pitkällä aikavälillä, ja kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan tällaisia hankkeita sen lisäksi, että ne edistävät toimia paikallisten rehukasvien, kuten pellavan, ruisvehnän ja nätkelmävirnan (Vicia Lathyroides) viljelyn edistämiseksi;

| 35. | kehottaa komissiota harkitsemaan eurooppalaisen siemenpankin perustamista, jotta voitaisiin varastoida ja säilyttää kasvien geneettinen monimuotoisuus, estää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja liittää viljelykasvien monimuotoisuus osaksi jäsenvaltioiden kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota harkitsemaan eurooppalaisen siemenpankin perustamista, jotta voitaisiin varastoida ja säilyttää kasvien geneettinen monimuotoisuus, estää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja liittää viljelykasvien monimuotoisuus osaksi jäsenvaltioiden kulttuuriperintöä;

| 36. | pyytää tuleva maailmanlaajuinen Rio+20-konferenssi huomioon ottaen maatalouden biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, kestävää käyttöä ja laadukasta markkinointia koskevaa uutta EU:n aloitetta viljelyn lisäarvon kasvattamiseksi; |
| --- | --- |

36.

pyytää tuleva maailmanlaajuinen Rio+20-konferenssi huomioon ottaen maatalouden biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, kestävää käyttöä ja laadukasta markkinointia koskevaa uutta EU:n aloitetta viljelyn lisäarvon kasvattamiseksi;

Maan hinnat ja maanvuokraus

| 37. | kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen vaikutuksista, joita maanvuokrauksella ja maan ostamisen ja vuokrauksen kasvaneilla kustannuksilla on maatalousalaan EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen vaikutuksista, joita maanvuokrauksella ja maan ostamisen ja vuokrauksen kasvaneilla kustannuksilla on maatalousalaan EU:n jäsenvaltioissa;

| 38. | korostaa, että sijoittajat ja keinottelijat voivat ostaa sellaisia tilatukioikeuksia, jotka perustuvat historialliseen arvoon tai joilla voidaan käydä kauppaa ilman maata, niiden todellista arvoa korkeammalla hinnalla niistä saatavan tulovirran vuoksi eivätkä maataloustoiminnan harjoittamista varten; toteaa, että tästä seuraavat vääristymät merkitsevät uusille viljelijöille huomattavia tuotantopanoskustannuksia ja esteitä toiminnan aloittamiselle; kehottaa komissiota, parlamenttia, jäsenvaltioita ja alueita varmistamaan, että näihin ongelmiin puututaan YMP:n uudistuksessa riittävästi ja että kaikkien viljelijöiden saatavilla on tukioikeuksia aktiivisen tuotannon harjoittamista varten; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että sijoittajat ja keinottelijat voivat ostaa sellaisia tilatukioikeuksia, jotka perustuvat historialliseen arvoon tai joilla voidaan käydä kauppaa ilman maata, niiden todellista arvoa korkeammalla hinnalla niistä saatavan tulovirran vuoksi eivätkä maataloustoiminnan harjoittamista varten; toteaa, että tästä seuraavat vääristymät merkitsevät uusille viljelijöille huomattavia tuotantopanoskustannuksia ja esteitä toiminnan aloittamiselle; kehottaa komissiota, parlamenttia, jäsenvaltioita ja alueita varmistamaan, että näihin ongelmiin puututaan YMP:n uudistuksessa riittävästi ja että kaikkien viljelijöiden saatavilla on tukioikeuksia aktiivisen tuotannon harjoittamista varten;

| 39. | kehottaa komissiota laatimaan kertomuksen infrastruktuuritoimenpiteiden, asuntotuotannon ja korvaavien alueiden hyödyntämisen kautta tapahtuvan alueen käytön vaikutuksesta maatilojen kustannusrasitteeseen; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota laatimaan kertomuksen infrastruktuuritoimenpiteiden, asuntotuotannon ja korvaavien alueiden hyödyntämisen kautta tapahtuvan alueen käytön vaikutuksesta maatilojen kustannusrasitteeseen;

Vesi

| 40. | kehottaa komissiota työskentelemään YMP:n uudistamisen osana olevien ja vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten vettä tehokkaammin käyttävien entistä parempien kastelujärjestelmien ja veden kuivatus- ja varastointijärjestelmien edistämiseksi, jotta parannetaan myös maaperän veden varastoimiskykyä, vedenkeruuta kuivilla alueilla ja veden kuivatusta kosteilla alueilla keinona vähentää makean veden käyttöä ja myös varotoimenpiteenä ilmastonmuutoksesta johtuvien sateiden jakautumisen muutosten varalta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota työskentelemään YMP:n uudistamisen osana olevien ja vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten vettä tehokkaammin käyttävien entistä parempien kastelujärjestelmien ja veden kuivatus- ja varastointijärjestelmien edistämiseksi, jotta parannetaan myös maaperän veden varastoimiskykyä, vedenkeruuta kuivilla alueilla ja veden kuivatusta kosteilla alueilla keinona vähentää makean veden käyttöä ja myös varotoimenpiteenä ilmastonmuutoksesta johtuvien sateiden jakautumisen muutosten varalta;

| 41. | kehottaa komissiota työskentelemään kuivatusongelmien ratkaisemiseksi ottaen huomioon suuren sademäärän, alhaisen sijainnin ja padotun veden kaltaiset tekijät; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota työskentelemään kuivatusongelmien ratkaisemiseksi ottaen huomioon suuren sademäärän, alhaisen sijainnin ja padotun veden kaltaiset tekijät;

| 42. | kiinnittää tässä yhteydessä komission huomion myönteisiin vaikutuksiin, joita täsmäviljelyllä on vedenkäyttöön (hyödyntämällä GPS-tekniikkaa maaperän tilan tarkkailussa ja sääennusteissa), ja vaatii, että investoinnit näihin ja muihin innovatiivisiin ratkaisuihin, joiden avulla vähennetään tuotantopanosten, kuten veden, lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden, käyttöä, voivat kuulua tulevan YMP:n "viherryttämisvaihtoehtoihin"; |
| --- | --- |

42.

kiinnittää tässä yhteydessä komission huomion myönteisiin vaikutuksiin, joita täsmäviljelyllä on vedenkäyttöön (hyödyntämällä GPS-tekniikkaa maaperän tilan tarkkailussa ja sääennusteissa), ja vaatii, että investoinnit näihin ja muihin innovatiivisiin ratkaisuihin, joiden avulla vähennetään tuotantopanosten, kuten veden, lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden, käyttöä, voivat kuulua tulevan YMP:n "viherryttämisvaihtoehtoihin";

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan vesioikeuksien hallinnointia ja uudelleen jakamista sekä monikäyttöisiä maatalouden ekosysteemejä ja peltometsäviljelyn järjestelmiä; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan vesioikeuksien hallinnointia ja uudelleen jakamista sekä monikäyttöisiä maatalouden ekosysteemejä ja peltometsäviljelyn järjestelmiä;

| 44. | kehottaa tukemaan entistä enemmän viljelijöiden koulutusta tehokkaan vesihuollon, kuivatuksen ja kastelun alalla, mukaan luettuina veden varastointiin liittyvät käytännön välineet sekä ravinnehävikin tai suolaantumisen ja soistumisen ehkäisemiseen liittyvät toimenpiteet sekä tehostetut veden hinnoittelua ja vesihallintoa koskevat järjestelmät paikallisella ja alueellisella tasolla vesivarojen tuhlauksen hillitsemiseksi ja tuotantopanosten kustannusten vähentämiseksi pitkällä aikavälillä; katsoo, että olisi myös lisättävä putkistojen seurantaa, jotta vesivuodoilla ei ole liian suuria seurauksia työkustannuksiin ja tuotteen laatuun; |
| --- | --- |

44.

kehottaa tukemaan entistä enemmän viljelijöiden koulutusta tehokkaan vesihuollon, kuivatuksen ja kastelun alalla, mukaan luettuina veden varastointiin liittyvät käytännön välineet sekä ravinnehävikin tai suolaantumisen ja soistumisen ehkäisemiseen liittyvät toimenpiteet sekä tehostetut veden hinnoittelua ja vesihallintoa koskevat järjestelmät paikallisella ja alueellisella tasolla vesivarojen tuhlauksen hillitsemiseksi ja tuotantopanosten kustannusten vähentämiseksi pitkällä aikavälillä; katsoo, että olisi myös lisättävä putkistojen seurantaa, jotta vesivuodoilla ei ole liian suuria seurauksia työkustannuksiin ja tuotteen laatuun;

*

*           *

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

45.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0297.

(2)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0006.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0084.

(5)  http://www.oecd.org/dataoecd/38/10/48224529.pdf.

(6)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database.

(7)  http://ec.europa.eu/research/agriculture/conference/pdf/feg3-report-web-version.pdf.

(8)  http://agrienv.jrc.ec.europa.eu/publications/pdfs/LIFS_final.pdf.

(9)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/11

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Epätasapaino elintarvikeketjussa

P7_TA(2012)0012

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 epätasapainosta elintarvikeketjussa

(2013/C 227 E/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (1), 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (2), 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet? (3) ja 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen (1), 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (2), 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet? (3) ja 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (4),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan" (COM(2009)0591) ja tiedonantoon liitetyt valmisteluasiakirjat sekä 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kohtuullisen tulotason takaamisesta viljelijöille ja elintarvikeketjun toimivuuden parantamisesta Euroopassa (5) ja 19. tammikuuta 2012 antamansa päätöslauselman maatilojen tuotantopanosten toimitusketjusta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan" (COM(2009)0591) ja tiedonantoon liitetyt valmisteluasiakirjat sekä 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kohtuullisen tulotason takaamisesta viljelijöille ja elintarvikeketjun toimivuuden parantamisesta Euroopassa (5) ja 19. tammikuuta 2012 antamansa päätöslauselman maatilojen tuotantopanosten toimitusketjusta (6),

| — | ottaa huomioon kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin 2011/7/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta annetun direktiivin 2011/7/EU (7),

| — | ottaa huomioon elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin perustamisesta 30. heinäkuuta 2010 annetun komission päätöksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin perustamisesta 30. heinäkuuta 2010 annetun komission päätöksen (8),

| — | ottaa huomioon elintarviketeollisuuden kilpailukykyä käsittelevän korkean tason työryhmän 17. maaliskuuta 2009 antamat lopulliset suositukset sekä 29. maaliskuuta 2010 annetut päätelmät elintarvikeketjun toimivuuden parantamisesta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketeollisuuden kilpailukykyä käsittelevän korkean tason työryhmän 17. maaliskuuta 2009 antamat lopulliset suositukset sekä 29. maaliskuuta 2010 annetut päätelmät elintarvikeketjun toimivuuden parantamisesta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon Eurostatin tiedot maatalouden tuotantovälineiden hintaindekseistä (tuotantopanoskustannukset) ja maataloustuotteiden hintaindekseistä (tuottajahinnat) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurostatin tiedot maatalouden tuotantovälineiden hintaindekseistä (tuotantopanoskustannukset) ja maataloustuotteiden hintaindekseistä (tuottajahinnat) (9),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 hyväksymänsä kannanoton Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen (10) sekä 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman elintarvikkeiden hinnoista Euroopassa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 hyväksymänsä kannanoton Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen (10) sekä 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman elintarvikkeiden hinnoista Euroopassa (11),

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) raportin "Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture" (12) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 julkaistun Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) raportin "Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture" (12)

| — | ottaa huomioon oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien erityisraportoijan raportin "Agribusiness and the right to food", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien erityisraportoijan raportin "Agribusiness and the right to food",

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että toimivampaa elintarvikeketjua käsittelevässä komission tiedonannossa (COM(2009)0591) osoitettiin neuvotteluvoiman jakautuneen merkittävällä tavalla epätasapainoisesti, mikä on johtanut hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin kuten maksuviivästyksiin, sopimusten yksipuolisiin muutoksiin, kohtuuttomiin sopimusehtoihin ja markkinoillepääsyn rajoittamiseen, ja toteaa, että seurauksena on myös ollut puutteita hinnanmuodostusta koskevissa tiedoissa, voittomarginaalien epätasainen jakautuminen elintarvikeketjussa ja toimittajien tai ostajien markkina-aseman väärinkäyttö esimerkiksi siten, että on muodostettu kartelleja, pidetty jälleenmyyntihinnat samalla tasolla ja muodostettu ostoliittymiä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että toimivampaa elintarvikeketjua käsittelevässä komission tiedonannossa (COM(2009)0591) osoitettiin neuvotteluvoiman jakautuneen merkittävällä tavalla epätasapainoisesti, mikä on johtanut hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin kuten maksuviivästyksiin, sopimusten yksipuolisiin muutoksiin, kohtuuttomiin sopimusehtoihin ja markkinoillepääsyn rajoittamiseen, ja toteaa, että seurauksena on myös ollut puutteita hinnanmuodostusta koskevissa tiedoissa, voittomarginaalien epätasainen jakautuminen elintarvikeketjussa ja toimittajien tai ostajien markkina-aseman väärinkäyttö esimerkiksi siten, että on muodostettu kartelleja, pidetty jälleenmyyntihinnat samalla tasolla ja muodostettu ostoliittymiä;

| B. | toteaa, että erittäin suurien vähittäismyyjien keskittymisaste Euroopan unionissa vaikuttaa tuottajiin ja muihin tavarantoimittajiin, sillä se lisää sopimuspuolten neuvotteluvoiman eroja entisestään; ottaa huomioon, että maataloustuottajien ja jalostajien neuvotteluvoima hintatasojen osalta heikkenee vähitellen arvoketjussa alkutuotannosta jalostuksen kautta aina loppukuluttajalle asti; katsoo, että liiallinen keskittyminen johtaa tuotevalikoiman monipuolisuuden, kulttuuriperinnön, vähittäismyymälöiden, työpaikkojen ja elinkeinojen vähenemiseen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että erittäin suurien vähittäismyyjien keskittymisaste Euroopan unionissa vaikuttaa tuottajiin ja muihin tavarantoimittajiin, sillä se lisää sopimuspuolten neuvotteluvoiman eroja entisestään; ottaa huomioon, että maataloustuottajien ja jalostajien neuvotteluvoima hintatasojen osalta heikkenee vähitellen arvoketjussa alkutuotannosta jalostuksen kautta aina loppukuluttajalle asti; katsoo, että liiallinen keskittyminen johtaa tuotevalikoiman monipuolisuuden, kulttuuriperinnön, vähittäismyymälöiden, työpaikkojen ja elinkeinojen vähenemiseen;

| C. | ottaa huomioon, että maanviljelijöiden tulot heikkenevät entisestään ja kuluttajien tuotteista maksamat hinnat eivät vastaa maanviljelijöiden tuotantohintoja, mikä uhkaa viljelijöiden kykyä investoida ja innovoida ja saattaa johtaa siihen, että monet heistä päättävät lopettaa toimintansa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maanviljelijöiden tulot heikkenevät entisestään ja kuluttajien tuotteista maksamat hinnat eivät vastaa maanviljelijöiden tuotantohintoja, mikä uhkaa viljelijöiden kykyä investoida ja innovoida ja saattaa johtaa siihen, että monet heistä päättävät lopettaa toimintansa;

| D. | ottaa huomioon, että neuvotteluvoiman heikkeneminen, tuotantokustannusten kasvu ja se, että näitä kustannuksia on mahdotonta saada takaisin elintarvikeketjussa, saattaa vaarantaa maatilojen elinkelpoisuuden ja siten heikentää jäsenvaltioiden pitkän aikavälin tuotantomahdollisuuksia ja pahentaa niiden riippuvuutta ulkopuolisista markkinoista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että neuvotteluvoiman heikkeneminen, tuotantokustannusten kasvu ja se, että näitä kustannuksia on mahdotonta saada takaisin elintarvikeketjussa, saattaa vaarantaa maatilojen elinkelpoisuuden ja siten heikentää jäsenvaltioiden pitkän aikavälin tuotantomahdollisuuksia ja pahentaa niiden riippuvuutta ulkopuolisista markkinoista;

| E. | ottaa huomioon, että tasapainoiset liiketoimintasuhteet eivät ainoastaan parantaisi elintarviketuotantoketjun toimintaa, vaan ne hyödyttäisivät myös sekä viljelijöitä lisäämällä kilpailua että viime kädessä myös kuluttajia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tasapainoiset liiketoimintasuhteet eivät ainoastaan parantaisi elintarviketuotantoketjun toimintaa, vaan ne hyödyttäisivät myös sekä viljelijöitä lisäämällä kilpailua että viime kädessä myös kuluttajia;

| F. | ottaa huomioon, että elintarvikkeiden ja hyödykkeiden viimeaikaiset hintavaihtelut ovat aiheuttaneet vakavaa huolta eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten elintarvikeketjujen toiminnasta ja ovat lisänneet maataloustulojen ja viljelijöiden pitkän aikavälin investointien epävarmuutta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että elintarvikkeiden ja hyödykkeiden viimeaikaiset hintavaihtelut ovat aiheuttaneet vakavaa huolta eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten elintarvikeketjujen toiminnasta ja ovat lisänneet maataloustulojen ja viljelijöiden pitkän aikavälin investointien epävarmuutta;

| G. | ottaa huomioon, että edes kuluttajat eivät hyödy alhaisista tuotantokustannuksista, mikä johtuu maanviljelijöiden neuvotteluvoiman asteittaisesta heikkenemisestä elintarvikeketjussa, erityisesti pitäen mielessä, että usein laatuvaatimuksia, työntekijöiden oikeuksia ja ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia normeja – joita eurooppalaisten viljelijöiden on noudatettava – ei sovelleta tuotuihin maataloustuotteisiin samalla tavoin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että edes kuluttajat eivät hyödy alhaisista tuotantokustannuksista, mikä johtuu maanviljelijöiden neuvotteluvoiman asteittaisesta heikkenemisestä elintarvikeketjussa, erityisesti pitäen mielessä, että usein laatuvaatimuksia, työntekijöiden oikeuksia ja ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia normeja – joita eurooppalaisten viljelijöiden on noudatettava – ei sovelleta tuotuihin maataloustuotteisiin samalla tavoin;

| H. | toteaa, että eri jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten mukaan elintarvikeketjun epätasapaino näkyy erityisen selvästi neljällä avainalalla: sopimusehtojen yksipuolinen määrääminen, alennuskäytännöt, seuraamukset ja maksuehdot; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että eri jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten mukaan elintarvikeketjun epätasapaino näkyy erityisen selvästi neljällä avainalalla: sopimusehtojen yksipuolinen määrääminen, alennuskäytännöt, seuraamukset ja maksuehdot;

| 1. | korostaa, että elintarvikeketjun epätasapainoa koskevalla ongelmalla on selkeä unionin laajuinen ulottuvuus, joka edellyttää erityistä unionin laajuista ratkaisua, kun otetaan huomioon elintarvikeketjun strateginen merkitys unionissa; palauttaa mieliin, että elintarvikeketjun, maatalouden, elintarviketeollisuuden ja jakelualan osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on seitsemän prosenttia ja sen arvo on 1 400 miljardia euroa vuodessa, mikä on enemmän kuin millään muulla tuotannonalalla EU:ssa, ja panee merkille, että elintarvikeketjusta peräisin oleva maataloustuotteiden lisäarvon osuus on vuosina 1995–2005 pudonnut 31 prosentista 24 prosenttiin 25 jäsenvaltion EU:ssa; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että elintarvikeketjun epätasapainoa koskevalla ongelmalla on selkeä unionin laajuinen ulottuvuus, joka edellyttää erityistä unionin laajuista ratkaisua, kun otetaan huomioon elintarvikeketjun strateginen merkitys unionissa; palauttaa mieliin, että elintarvikeketjun, maatalouden, elintarviketeollisuuden ja jakelualan osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on seitsemän prosenttia ja sen arvo on 1 400 miljardia euroa vuodessa, mikä on enemmän kuin millään muulla tuotannonalalla EU:ssa, ja panee merkille, että elintarvikeketjusta peräisin oleva maataloustuotteiden lisäarvon osuus on vuosina 1995–2005 pudonnut 31 prosentista 24 prosenttiin 25 jäsenvaltion EU:ssa;

| 2. | kiinnittää huomiota elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin käynnissä oleviin toimiin ja erityisesti sen yritysten väliseen ryhmään; pyytää, että Euroopan parlamentille toimitetaan virallisesti ja säännöllisesti tilannekatsaus toteutetuista toimenpiteistä sekä tehdyistä päätöksistä; |
| --- | --- |

2.

kiinnittää huomiota elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin käynnissä oleviin toimiin ja erityisesti sen yritysten väliseen ryhmään; pyytää, että Euroopan parlamentille toimitetaan virallisesti ja säännöllisesti tilannekatsaus toteutetuista toimenpiteistä sekä tehdyistä päätöksistä;

| 3. | tukee elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin yritysten välisiä sopimuskäytäntöjä käsittelevän asiantuntijaryhmän tekemää erinomaista työtä erityisesti sen pyrkiessä määrittelemään, luetteloimaan ja arvioimaan tilastotietojen ja konkreettisten esimerkkien perusteella, mikä on selvästi hyvän tavan vastainen kaupallinen käytäntö; kehottaa tukemaan voimakkaasti aloitteita, joilla edistetään vuoropuhelua osapuolten välillä tästä kysymyksestä; pitää myönteisenä, että sidosryhmät ovat sopineet hyvien käytäntöjen valvomisen periaatteista, jotka esiteltiin korkean tason foorumille 29. marraskuuta 2011, ja kehottaa sidosryhmiä toteuttamaan toimia periaatteiden panemiseksi täytäntöön; |
| --- | --- |

3.

tukee elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin yritysten välisiä sopimuskäytäntöjä käsittelevän asiantuntijaryhmän tekemää erinomaista työtä erityisesti sen pyrkiessä määrittelemään, luetteloimaan ja arvioimaan tilastotietojen ja konkreettisten esimerkkien perusteella, mikä on selvästi hyvän tavan vastainen kaupallinen käytäntö; kehottaa tukemaan voimakkaasti aloitteita, joilla edistetään vuoropuhelua osapuolten välillä tästä kysymyksestä; pitää myönteisenä, että sidosryhmät ovat sopineet hyvien käytäntöjen valvomisen periaatteista, jotka esiteltiin korkean tason foorumille 29. marraskuuta 2011, ja kehottaa sidosryhmiä toteuttamaan toimia periaatteiden panemiseksi täytäntöön;

| 4. | pyytää komissiota ehdottamaan – tarvittaessa ja markkinoiden moitteetonta toimintaa vääristämättä – järeää yhteisön lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa elintarvikkeiden tuottajien, toimittajien ja jakelijoiden oikeudenmukaiset ja avoimet suhteet ja panna asianmukaisesti täytäntöön jo voimassa olevat säännöt, varsinkin kun Eurostatin uusimpien maataloustulotilastojen mukaan maatilojen tulot ovat vuodesta 2009 laskeneet 11,6 prosenttia EU:n tasolla samalla kun EU:n viljelijöiden tuotantopanoskustannusten kokonaissumma nousi keskimäärin liki 40 prosenttia vuosien 2000 ja 2010 välisenä aikana; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota ehdottamaan – tarvittaessa ja markkinoiden moitteetonta toimintaa vääristämättä – järeää yhteisön lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa elintarvikkeiden tuottajien, toimittajien ja jakelijoiden oikeudenmukaiset ja avoimet suhteet ja panna asianmukaisesti täytäntöön jo voimassa olevat säännöt, varsinkin kun Eurostatin uusimpien maataloustulotilastojen mukaan maatilojen tulot ovat vuodesta 2009 laskeneet 11,6 prosenttia EU:n tasolla samalla kun EU:n viljelijöiden tuotantopanoskustannusten kokonaissumma nousi keskimäärin liki 40 prosenttia vuosien 2000 ja 2010 välisenä aikana;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan pikaisesti elintarvikeketjun voittojen epäoikeudenmukaista jakautumista koskevan ongelman käsittelyä erityisesti viljelijöiden asianmukaiset tulot huomioon ottaen; tunnustaa, että kestävien tuotantojärjestelmien edistämiseksi viljelijöille on korvattava tällä alalla tehdyt investoinnit ja sitoumukset; korostaa, että keskinäisten riitojen tilalle on saatava vakiinnutettua yhteistyösuhteet; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan pikaisesti elintarvikeketjun voittojen epäoikeudenmukaista jakautumista koskevan ongelman käsittelyä erityisesti viljelijöiden asianmukaiset tulot huomioon ottaen; tunnustaa, että kestävien tuotantojärjestelmien edistämiseksi viljelijöille on korvattava tällä alalla tehdyt investoinnit ja sitoumukset; korostaa, että keskinäisten riitojen tilalle on saatava vakiinnutettua yhteistyösuhteet;

| 6 | huomauttaa, että maatalouspolitiikan avulla on huolehdittava siitä, että pienet ja keskisuuret maatalousyritykset, mukaan lukien perhetilat, voivat saada kohtuullisen toimeentulon, tuottaa riittävän hyvänlaatuisia ja tarpeellisen määrän elintarvikkeita kuluttajille kohtuulliseen hintaan, luoda työpaikkoja, edistää maaseudun kehitystä sekä huolehtia ympäristön suojelusta ja kestävyydestä; |
| --- | --- |

6

huomauttaa, että maatalouspolitiikan avulla on huolehdittava siitä, että pienet ja keskisuuret maatalousyritykset, mukaan lukien perhetilat, voivat saada kohtuullisen toimeentulon, tuottaa riittävän hyvänlaatuisia ja tarpeellisen määrän elintarvikkeita kuluttajille kohtuulliseen hintaan, luoda työpaikkoja, edistää maaseudun kehitystä sekä huolehtia ympäristön suojelusta ja kestävyydestä;

| 7. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti oltava mukana tukemassa olemassa olevia ja perustamassa uusia kuulemisfoorumeja, joissa elintarvikeketjun toimijat ovat asianmukaisesti edustettuina, jotta voidaan edistää vuoropuhelua ja laatia ohjeita entistä oikeudenmukaisempien ja tasapainoisempien suhteiden kehittämiseksi; toteaa, että tällaisten virallisten kuulemisten avulla voidaan suojella tuottajia ja tavarantoimittajia sekä välttää jakelualan vastatoimenpiteet; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti oltava mukana tukemassa olemassa olevia ja perustamassa uusia kuulemisfoorumeja, joissa elintarvikeketjun toimijat ovat asianmukaisesti edustettuina, jotta voidaan edistää vuoropuhelua ja laatia ohjeita entistä oikeudenmukaisempien ja tasapainoisempien suhteiden kehittämiseksi; toteaa, että tällaisten virallisten kuulemisten avulla voidaan suojella tuottajia ja tavarantoimittajia sekä välttää jakelualan vastatoimenpiteet;

| 8. | kehottaa kansallisia ja eurooppalaisia kilpailuviranomaisia sekä muita tuotantoon ja kaupankäyntiin liittyviä sääntelyviranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin hallitsevassa asemassa olevien tukku- ja vähittäismyyjien sellaisia kohtuuttomia ostokäytäntöjä vastaan, jotka asettavat viljelijät äärimmäisen epätasa-arvoiseen neuvotteluasemaan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kansallisia ja eurooppalaisia kilpailuviranomaisia sekä muita tuotantoon ja kaupankäyntiin liittyviä sääntelyviranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin hallitsevassa asemassa olevien tukku- ja vähittäismyyjien sellaisia kohtuuttomia ostokäytäntöjä vastaan, jotka asettavat viljelijät äärimmäisen epätasa-arvoiseen neuvotteluasemaan;

| 9. | pyytää painokkaasti, että kohtuuttomat ja epäoikeudenmukaiset käytännöt määritellään selkeästi, tiukasti ja puolueettomasti ja että käsitteiden määritelmiä tiukennetaan ja että ne rajataan entistä selkeämmin, kuten komissiolle kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä annetussa päätöslauselmassa osoitetussa valtuutuksessa esitettiin, jotta käytäntöihin voidaan soveltaa erityissääntelyä, valvontaa ja objektiivisia seuraamuksia; |
| --- | --- |

9.

pyytää painokkaasti, että kohtuuttomat ja epäoikeudenmukaiset käytännöt määritellään selkeästi, tiukasti ja puolueettomasti ja että käsitteiden määritelmiä tiukennetaan ja että ne rajataan entistä selkeämmin, kuten komissiolle kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä annetussa päätöslauselmassa osoitetussa valtuutuksessa esitettiin, jotta käytäntöihin voidaan soveltaa erityissääntelyä, valvontaa ja objektiivisia seuraamuksia;

| 10. | korostaa seuraavaa avointa luetteloa käytännöistä, joista tuottajat ovat olleet huolissaan elintarvikeketjun toimivuuden osalta:






  I) | vähittäismyyjien markkinoillepääsy:






  i) | neuvotteluihin pääsemiseksi vaadittavat ennakkomaksut |
| --- | --- | --- | --- |

10.

korostaa seuraavaa avointa luetteloa käytännöistä, joista tuottajat ovat olleet huolissaan elintarvikeketjun toimivuuden osalta:

I)

vähittäismyyjien markkinoillepääsy:

i)

neuvotteluihin pääsemiseksi vaadittavat ennakkomaksut

| ii) | valikoimaan ottamista koskevat maksut |
| --- | --- |

ii)

valikoimaan ottamista koskevat maksut

| iii) | aloitusmaksut |
| --- | --- |

iii)

aloitusmaksut

| iv) | hyllytilan hinnoittelu |
| --- | --- |

iv)

hyllytilan hinnoittelu

| v) | pakolliset alennuskampanjat |
| --- | --- |

v)

pakolliset alennuskampanjat

| vi) | maksuviivästykset |
| --- | --- |

vi)

maksuviivästykset

| vii) | hinnoittelu |
| --- | --- |

vii)

hinnoittelu

| viii) | etuasiakasta koskeva lauseke |
| --- | --- |

viii)

etuasiakasta koskeva lauseke

| II) | kohtuuttomat sopimusehdot tai sopimusehtojen yksipuoliset muutokset:






  i) | sopimusehtojen yksipuoliset ja takautuvat muutokset |
| --- | --- | --- |

II)

kohtuuttomat sopimusehdot tai sopimusehtojen yksipuoliset muutokset:

i)

sopimusehtojen yksipuoliset ja takautuvat muutokset

| ii) | yksipuoliset sopimusrikkomukset |
| --- | --- |

ii)

yksipuoliset sopimusrikkomukset

| iii) | yksinoikeutta koskevat lausekkeet tai maksut |
| --- | --- |

iii)

yksinoikeutta koskevat lausekkeet tai maksut

| iv) | "pakollisen" maksun periminen yksityisten tuotemerkkien kohdalla |
| --- | --- |

iv)

"pakollisen" maksun periminen yksityisten tuotemerkkien kohdalla

| v) | vakiosopimusmallien pakollinen käyttö |
| --- | --- |

v)

vakiosopimusmallien pakollinen käyttö

| vi) | vastatoimenpiteet |
| --- | --- |

vi)

vastatoimenpiteet

| vii) | kirjoittamattomat sopimukset |
| --- | --- |

vii)

kirjoittamattomat sopimukset

| viii) | marginaalin takaisinperiminen |
| --- | --- |

viii)

marginaalin takaisinperiminen

| ix) | kokonaisalennukset |
| --- | --- |

ix)

kokonaisalennukset

| x) | maksuviivästykset |
| --- | --- |

x)

maksuviivästykset

| xi) | maksun periminen jätteen käsittelystä tai loppusijoituksesta |
| --- | --- |

xi)

maksun periminen jätteen käsittelystä tai loppusijoituksesta

| xii) | konsernin ostot tai yhteisneuvottelut |
| --- | --- |

xii)

konsernin ostot tai yhteisneuvottelut

| xiii) | käänteishuutokaupat |
| --- | --- |

xiii)

käänteishuutokaupat

| xiv) | epärealistiset toimitusehdot |
| --- | --- |

xiv)

epärealistiset toimitusehdot

| xv) | pakollinen (tietyn) pakkaustoimittajan tai -materiaalin käyttö |
| --- | --- |

xv)

pakollinen (tietyn) pakkaustoimittajan tai -materiaalin käyttö

| xvi) | pakollinen (tietyn) logistisen järjestelmän tai toimijan käyttö |
| --- | --- |

xvi)

pakollinen (tietyn) logistisen järjestelmän tai toimijan käyttö

| xvii) | maksut alennuskampanjoiden kattamiseksi (kun niistä ei ole aiemmin sovittu) |
| --- | --- |

xvii)

maksut alennuskampanjoiden kattamiseksi (kun niistä ei ole aiemmin sovittu)

| xviii) | alennuskampanjaan tarkoitetun tuotteen ylisuuret tilaukset |
| --- | --- |

xviii)

alennuskampanjaan tarkoitetun tuotteen ylisuuret tilaukset

| xix) | maksun periminen siitä, ettei tiettyjä myyntimääriä saavuteta |
| --- | --- |

xix)

maksun periminen siitä, ettei tiettyjä myyntimääriä saavuteta

| xx) | lisäalennuksen määrääminen tavarantoimittajille tietyn määrän ylittävästä myynnistä |
| --- | --- |

xx)

lisäalennuksen määrääminen tavarantoimittajille tietyn määrän ylittävästä myynnistä

| xxi) | tuotteiden yksipuolinen poistaminen myymälöiden hyllyiltä |
| --- | --- |

xxi)

tuotteiden yksipuolinen poistaminen myymälöiden hyllyiltä

| xxii) | vaatimus, että (myymättömät) tavarat voidaan palauttaa ehdoitta |
| --- | --- |

xxii)

vaatimus, että (myymättömät) tavarat voidaan palauttaa ehdoitta

| xxiii) | tuotteiden häviämiseen tai tuotevarkauksiin liittyvien kustannusten periminen tavarantoimittajilta |
| --- | --- |

xxiii)

tuotteiden häviämiseen tai tuotevarkauksiin liittyvien kustannusten periminen tavarantoimittajilta

| xxiv) | asiakkaiden valituksiin liittyvien kohtuuttomien kustannusten periminen tavarantoimittajilta; |
| --- | --- |

xxiv)

asiakkaiden valituksiin liittyvien kohtuuttomien kustannusten periminen tavarantoimittajilta;

| 11. | toteaa, että näiden käytäntöjen torjumiseksi tehokkaasti on laadittava kehys käynnistämällä ensin koko alan kattava selvitys käyttämällä hallinnollisia tai oikeudellisia keinoja ja ottamalla tämän jälkeen käyttöön jäsenvaltioiden hallinnoima ja komission koordinoima arviointi- ja seurantajärjestelmä sekä varoittavia seuraamuksia, joita sovelletaan tehokkaasti ja oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että näiden käytäntöjen torjumiseksi tehokkaasti on laadittava kehys käynnistämällä ensin koko alan kattava selvitys käyttämällä hallinnollisia tai oikeudellisia keinoja ja ottamalla tämän jälkeen käyttöön jäsenvaltioiden hallinnoima ja komission koordinoima arviointi- ja seurantajärjestelmä sekä varoittavia seuraamuksia, joita sovelletaan tehokkaasti ja oikea-aikaisesti;

| 12. | pyytää sopimusehtojen ja vääristävien kaupallisten menettelyjen osalta ottamaan käyttöön aiempaa parempia välineitä sen varmistamiseksi, että maksumääräaikoja noudatetaan ottaen huomioon maksuviivästyksiä koskevan direktiivin säännökset, sekä ottamaan tarvittaessa käyttöön uusia välineitä, jotta aika, joka toimituksesta kuluu siihen, että tavarantoimittajat tosiasiallisesti saavat maksun, olisi mahdollisimman lyhyt ja yhdenmukaistettu unionin tasolla; korostaa tässä yhteydessä, että ratkaisuja kaivataan kipeästi, jotta voidaan puuttua pilaantuvien ja vain lyhyen aikaa säilyvien tuotteiden valmistajien erityisiin ongelmiin, sillä heillä on pahoja kassavirtaongelmia; |
| --- | --- |

12.

pyytää sopimusehtojen ja vääristävien kaupallisten menettelyjen osalta ottamaan käyttöön aiempaa parempia välineitä sen varmistamiseksi, että maksumääräaikoja noudatetaan ottaen huomioon maksuviivästyksiä koskevan direktiivin säännökset, sekä ottamaan tarvittaessa käyttöön uusia välineitä, jotta aika, joka toimituksesta kuluu siihen, että tavarantoimittajat tosiasiallisesti saavat maksun, olisi mahdollisimman lyhyt ja yhdenmukaistettu unionin tasolla; korostaa tässä yhteydessä, että ratkaisuja kaivataan kipeästi, jotta voidaan puuttua pilaantuvien ja vain lyhyen aikaa säilyvien tuotteiden valmistajien erityisiin ongelmiin, sillä heillä on pahoja kassavirtaongelmia;

| 13. | panee merkille YMP:n uudistamiseen tähtääviin komission ehdotusluonnoksiin sisältyvät toimenpiteet, joilla on tarkoitus vahvistaa maanviljelijöiden asemaa elintarvikeketjussa tukemalla tuottajajärjestöjä ja toimialakohtaisia järjestöjä ja edistämällä paikallisten tuotteiden markkinoiden kaltaisia lyhyitä ketjuja tuottajien ja kuluttajien välillä; katsoo, että viljelijöiden aseman vahvistaminen sisäistä organisaatiota parantamalla ja toimimalla aiempaa ammattimaisemmin edistää sen varmistamista, että he saavat oikeudenmukaisemman osuuden lisäarvosta; |
| --- | --- |

13.

panee merkille YMP:n uudistamiseen tähtääviin komission ehdotusluonnoksiin sisältyvät toimenpiteet, joilla on tarkoitus vahvistaa maanviljelijöiden asemaa elintarvikeketjussa tukemalla tuottajajärjestöjä ja toimialakohtaisia järjestöjä ja edistämällä paikallisten tuotteiden markkinoiden kaltaisia lyhyitä ketjuja tuottajien ja kuluttajien välillä; katsoo, että viljelijöiden aseman vahvistaminen sisäistä organisaatiota parantamalla ja toimimalla aiempaa ammattimaisemmin edistää sen varmistamista, että he saavat oikeudenmukaisemman osuuden lisäarvosta;

| 14. | suhtautuu myönteisesti komission suosituksiin jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä, kun on kyse sopimuskäytäntöjen ilmoittamista sekä vakiomuotoisten sopimusten laatimista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti komission suosituksiin jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä, kun on kyse sopimuskäytäntöjen ilmoittamista sekä vakiomuotoisten sopimusten laatimista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta;

| 15. | kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaista elintarvikkeiden hintojen seurantavälinettä ja kehittämään helppokäyttöisen, selkeän ja monikielisen rajapinnan, jossa kuluttajat ja sidosryhmät voivat vertailla peruselintarvikkeiden hintoja tietyissä jäsenvaltioissa ja eri jäsenvaltioiden välillä elintarvikeketjun jokaisella tasolla ja jossa otetaan myös huomioon elinkustannusten erot jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaista elintarvikkeiden hintojen seurantavälinettä ja kehittämään helppokäyttöisen, selkeän ja monikielisen rajapinnan, jossa kuluttajat ja sidosryhmät voivat vertailla peruselintarvikkeiden hintoja tietyissä jäsenvaltioissa ja eri jäsenvaltioiden välillä elintarvikeketjun jokaisella tasolla ja jossa otetaan myös huomioon elinkustannusten erot jäsenvaltioiden välillä;

| 16. | kehottaa komissiota selkiyttämään kilpailusääntöjen soveltamista maataloudessa, jotta viljelijät ja viljelijöiden alakohtaiset järjestöt saavat keinoja neuvotteluasemansa parantamiseen; kehottaa arvioimaan ja muuttamaan EU:n nykyistä kilpailulainsäädäntöä siten, että vertikaalisen keskittymisen vahingolliset vaikutukset koko elintarvikeketjuun otetaan paremmin huomioon sen sijaan, että siinä keskitytään ahtaasti eri yritysten suhteelliseen asemaan markkinoilla ja määritetään kilpailun vääristyminen pelkästään kuluttajille koituvien haittavaikutusten perusteella; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota selkiyttämään kilpailusääntöjen soveltamista maataloudessa, jotta viljelijät ja viljelijöiden alakohtaiset järjestöt saavat keinoja neuvotteluasemansa parantamiseen; kehottaa arvioimaan ja muuttamaan EU:n nykyistä kilpailulainsäädäntöä siten, että vertikaalisen keskittymisen vahingolliset vaikutukset koko elintarvikeketjuun otetaan paremmin huomioon sen sijaan, että siinä keskitytään ahtaasti eri yritysten suhteelliseen asemaan markkinoilla ja määritetään kilpailun vääristyminen pelkästään kuluttajille koituvien haittavaikutusten perusteella;

| 17. | pyytää komissiota parantamaan sen eri yksiköiden työn koordinointia, jotta se voisi entistä tehokkaammin seurata hintoja koko elintarvikeketjussa sekä vähittäismyynnin dynamiikkaa ja markkinaosuuksia kaikkialla EU:ssa; pyytää luomaan riippumattoman elintarvikekaupan asiamiehen, joka pitäisi yhteyttä asiaankuuluviin kauppa- ja kilpailuviranomaisiin sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen elintarvikekaupan asiamieheen työn koordinoimiseksi ja tietojen vaihtamiseksi; katsoo myös, että unionin asiamiehen ja kansallisten asiamiesten olisi vastattava sen varmistamisesta, että asiaan liittyvää lainsäädäntöä noudatetaan ja oikea-aikaisten ja asianmukaisten seuraamusten suosittelemisesta; |
| --- | --- |

17.

pyytää komissiota parantamaan sen eri yksiköiden työn koordinointia, jotta se voisi entistä tehokkaammin seurata hintoja koko elintarvikeketjussa sekä vähittäismyynnin dynamiikkaa ja markkinaosuuksia kaikkialla EU:ssa; pyytää luomaan riippumattoman elintarvikekaupan asiamiehen, joka pitäisi yhteyttä asiaankuuluviin kauppa- ja kilpailuviranomaisiin sekä kunkin jäsenvaltion kansalliseen elintarvikekaupan asiamieheen työn koordinoimiseksi ja tietojen vaihtamiseksi; katsoo myös, että unionin asiamiehen ja kansallisten asiamiesten olisi vastattava sen varmistamisesta, että asiaan liittyvää lainsäädäntöä noudatetaan ja oikea-aikaisten ja asianmukaisten seuraamusten suosittelemisesta;

| 18. | kehottaa komissiota aloittamaan perusteellisen tutkimuksen 27 kansallisen kilpailuviranomaisen ja kilpailupolitiikan välisistä eroista ja kannustamaan ratkaisuihin, jotka koskevat kaikkia elintarvikeketjun toimijoita ja joilla estetään yhden tai muutaman tuotantopanos- tai tuotantoketjun toimijan nouseminen hallitsevaan asemaan, joka usein tapahtuu maataloustuottajan kustannuksella; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota aloittamaan perusteellisen tutkimuksen 27 kansallisen kilpailuviranomaisen ja kilpailupolitiikan välisistä eroista ja kannustamaan ratkaisuihin, jotka koskevat kaikkia elintarvikeketjun toimijoita ja joilla estetään yhden tai muutaman tuotantopanos- tai tuotantoketjun toimijan nouseminen hallitsevaan asemaan, joka usein tapahtuu maataloustuottajan kustannuksella;

| 19. | katsoo, että etusijalle olisi asetettava sellaisen maanviljelijöille suunnatun EU:n laajuisen tiedotuskampanjan järjestäminen, jossa esitetään maanviljelijöiden sopimusperusteiset oikeudet ja yleisimmät laittomat, kohtuuttomat ja hyvän tavan vastaiset sopimuskäytännöt ja kaupalliset käytännöt sekä keinot, joihin he voivat turvautua väärinkäytösten ilmoittamiseksi; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että etusijalle olisi asetettava sellaisen maanviljelijöille suunnatun EU:n laajuisen tiedotuskampanjan järjestäminen, jossa esitetään maanviljelijöiden sopimusperusteiset oikeudet ja yleisimmät laittomat, kohtuuttomat ja hyvän tavan vastaiset sopimuskäytännöt ja kaupalliset käytännöt sekä keinot, joihin he voivat turvautua väärinkäytösten ilmoittamiseksi;

| 20. | katsoo, että elintarvikeketjun epätasapainon torjumiseen tähtäävään ratkaisuun sisältyy itsesääntelyä, mutta että se edellyttää myös sääntelyä ja muutoksia kilpailulainsäädäntöön; vaatii jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytäntöjen ja/tai käytännesääntöjen kehittämistä yhdessä kaikkia tuottajia, teollisuutta, tavarantoimittajia, vähittäismyyjiä ja kuluttajia edustavien sidosryhmien kanssa siten, että nykyiset synergiat hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että elintarvikeketjun epätasapainon torjumiseen tähtäävään ratkaisuun sisältyy itsesääntelyä, mutta että se edellyttää myös sääntelyä ja muutoksia kilpailulainsäädäntöön; vaatii jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytäntöjen ja/tai käytännesääntöjen kehittämistä yhdessä kaikkia tuottajia, teollisuutta, tavarantoimittajia, vähittäismyyjiä ja kuluttajia edustavien sidosryhmien kanssa siten, että nykyiset synergiat hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 103.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0006.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0297.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0307.

(5)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0011.

(7)  EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1.

(8)  EUVL C 210, 3.8.2010, s. 4.

(9)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database.

(10)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 23.

(11)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 180.

(12)  http://agrienv.jrc.ec.europa.eu/publications/pdfs/LIFS_final.pdf

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/16

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Euroopan unionin avaruusstrategia

P7_TA(2012)0013

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 aiheesta "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" (2011/2148(INI))

(2013/C 227 E/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä avaruusalaa käsittelevän XIX osaston 189 artiklan, jossa mainitaan erityisesti, että "edistääkseen tieteellistä ja teknistä kehitystä, teollisuuden kilpailukykyä ja politiikkojensa toteuttamista unioni kehittää eurooppalaisen avaruuspolitiikan", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä avaruusalaa käsittelevän XIX osaston 189 artiklan, jossa mainitaan erityisesti, että "edistääkseen tieteellistä ja teknistä kehitystä, teollisuuden kilpailukykyä ja politiikkojensa toteuttamista unioni kehittää eurooppalaisen avaruuspolitiikan",

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiasta 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiasta 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" (KOM(2010)0614),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" (KOM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" (KOM(2011)0152),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät tiedonannosta "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät tiedonannosta "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa",

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2003 annetun komission valkoisen kirjan "Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus – Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi" (KOM(2003)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2003 annetun komission valkoisen kirjan "Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus – Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi" (KOM(2003)0673),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/578/EY Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisen puitesopimuksen tekemisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/578/EY Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisen puitesopimuksen tekemisestä (3),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarviointia koskevan komission kertomuksen (KOM(2011)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarviointia koskevan komission kertomuksen (KOM(2011)0005),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarvioinnista: täytäntöönpanon arviointi, tulevaisuuden haasteet ja rahoituskehys (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarvioinnista: täytäntöönpanon arviointi, tulevaisuuden haasteet ja rahoituskehys (4),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) rahoittamisesta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen ja monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 puitteissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) rahoittamisesta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen ja monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 puitteissa (5),

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon (KOM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon (KOM(2011)0500),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 683/2008 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 683/2008 (6),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta" (KOM(2008)0748), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): tavoitteena turvallisempi planeetta" (KOM(2008)0748),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet" (KOM(2009)0589), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet" (KOM(2009)0589),

| — | ottaa huomioon Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) 22. syyskuuta 2010 annetun asetuksen (EU) N:o 911/2010 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) 22. syyskuuta 2010 annetun asetuksen (EU) N:o 911/2010 (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 (8),

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) sovelluksia koskevasta toimintasuunnitelmasta annetun komission tiedonannon (KOM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) sovelluksia koskevasta toimintasuunnitelmasta annetun komission tiedonannon (KOM(2010)0308),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0431/2011),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 189 artiklassa Euroopan unionille annetaan selkeä rooli eurooppalaisen avaruuspolitiikan luomisessa, jotta voidaan edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä, teollisuuden kilpailukykyä ja unionin politiikkojen toteuttamista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 189 artiklassa Euroopan unionille annetaan selkeä rooli eurooppalaisen avaruuspolitiikan luomisessa, jotta voidaan edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä, teollisuuden kilpailukykyä ja unionin politiikkojen toteuttamista;

| B. | ottaa huomioon, että avaruuspolitiikka kuuluu tärkeänä osana Eurooppa 2020 -strategiaan ja on keskeinen osa teollisuuspolitiikkaa koskevaa lippulaivahanketta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että avaruuspolitiikka kuuluu tärkeänä osana Eurooppa 2020 -strategiaan ja on keskeinen osa teollisuuspolitiikkaa koskevaa lippulaivahanketta;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n hallitusten ja kansalaisten käytössä on jo satelliittiviestintäpalveluja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n hallitusten ja kansalaisten käytössä on jo satelliittiviestintäpalveluja;

| D. | ottaa huomioon, avaruuspolitiikalla tuetaan älykkään, kestävän ja osallistavan talouden tavoitteita luomalla korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja, tarjoamalla liiketoimintamahdollisuuksia, edistämällä innovointia ja parantamalla kansalaisten hyvinvointia ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, avaruuspolitiikalla tuetaan älykkään, kestävän ja osallistavan talouden tavoitteita luomalla korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja, tarjoamalla liiketoimintamahdollisuuksia, edistämällä innovointia ja parantamalla kansalaisten hyvinvointia ja turvallisuutta;

| E. | katsoo, että avaruusasioilla on strategista merkitystä Euroopalle ja että niillä on keskeinen osa sen riippumattomassa päätöksenteossa ja toiminnassa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että avaruusasioilla on strategista merkitystä Euroopalle ja että niillä on keskeinen osa sen riippumattomassa päätöksenteossa ja toiminnassa;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan avaruusteollisuuden kokonaisliikevaihdon arvo on 5,4 miljardia euroa ja se työllistää yli 31 000 korkeasti koulutettua henkilöä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan avaruusteollisuuden kokonaisliikevaihdon arvo on 5,4 miljardia euroa ja se työllistää yli 31 000 korkeasti koulutettua henkilöä;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan satelliittiviestintäala on perustavan tärkeä terveen eurooppalaisen avaruusteollisuuden säilyttämisen kannalta, sillä yli puolet Euroopan teollisuuden liikevaihdosta kertyy televiestintäsatelliittien tuotannosta tai laukaisemisesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan satelliittiviestintäala on perustavan tärkeä terveen eurooppalaisen avaruusteollisuuden säilyttämisen kannalta, sillä yli puolet Euroopan teollisuuden liikevaihdosta kertyy televiestintäsatelliittien tuotannosta tai laukaisemisesta;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on johdonmukaisesti antanut täyden tukensa eurooppalaiselle satelliittinavigointijärjestelmälle (GNSS), jonka toimintaa rahoitetaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmien varoista ja jonka avulla pyritään helpottamaan Euroopan kansalaisten jokapäiväistä elämää, varmistamaan Euroopan riippumattomuus ja itsenäisyys sekä saamaan merkittävä osuus satelliittinavigointiin liittyvän huipputeknologian maailmanmarkkinoista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on johdonmukaisesti antanut täyden tukensa eurooppalaiselle satelliittinavigointijärjestelmälle (GNSS), jonka toimintaa rahoitetaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmien varoista ja jonka avulla pyritään helpottamaan Euroopan kansalaisten jokapäiväistä elämää, varmistamaan Euroopan riippumattomuus ja itsenäisyys sekä saamaan merkittävä osuus satelliittinavigointiin liittyvän huipputeknologian maailmanmarkkinoista;

| I. | ottaa huomioon, että EU on tällä hetkellä riippuvainen amerikkalaisesta GPS-satelliittipaikannusjärjestelmästä ja tätä järjestelmää hyödyntävän toiminnan osuus BKT:stä on suunnilleen 7 prosenttia ja että amerikkalaiseen GPS-järjestelmään verrattuna Galileo-ohjelman odotetaan tarjoavan etuja, kuten paremman tarkkuuden, maailmanlaajuisen toimintavarmuuden, todentamiseen, takeet palveluista sekä Euroopan unionin strategisen omavaraisuuden; toteaa, että Galileolla voi suuri merkitys kilpailukyvyn ja monien palvelujen laadun parantamisessa Euroopassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU on tällä hetkellä riippuvainen amerikkalaisesta GPS-satelliittipaikannusjärjestelmästä ja tätä järjestelmää hyödyntävän toiminnan osuus BKT:stä on suunnilleen 7 prosenttia ja että amerikkalaiseen GPS-järjestelmään verrattuna Galileo-ohjelman odotetaan tarjoavan etuja, kuten paremman tarkkuuden, maailmanlaajuisen toimintavarmuuden, todentamiseen, takeet palveluista sekä Euroopan unionin strategisen omavaraisuuden; toteaa, että Galileolla voi suuri merkitys kilpailukyvyn ja monien palvelujen laadun parantamisessa Euroopassa;

| J. | ottaa huomioon, että ohjelman kustannukset ovat nousseet, mikä johtuu muun muassa epätarkoista kustannusennusteista ja kustannusten puutteellisista hallintastrategioista, ja että näin ollen nykyisellä talousarviolla voidaan rahoittaa ainoastaan alustava toimintavalmius; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ohjelman kustannukset ovat nousseet, mikä johtuu muun muassa epätarkoista kustannusennusteista ja kustannusten puutteellisista hallintastrategioista, ja että näin ollen nykyisellä talousarviolla voidaan rahoittaa ainoastaan alustava toimintavalmius;

| K. | ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen Galileo-ohjelman rahoittamisesta monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 puitteissa mutta että rahoituskehykseen ei ole sisällytetty GMES-ohjelman rahoitusta, mikä vaarantaa vakavasti ohjelman tulevaisuuden; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen Galileo-ohjelman rahoittamisesta monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 puitteissa mutta että rahoituskehykseen ei ole sisällytetty GMES-ohjelman rahoitusta, mikä vaarantaa vakavasti ohjelman tulevaisuuden;

| L. | katsoo, että ennen kuin tehdään päätös lisärahoitussitoumuksen antamisesta unionin talousarviosta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa, komission on esitettävä selkeä ja yksityiskohtainen arvio kaikista mahdollisista teknisistä vaihtoehdoista sekä niihin liittyvistä kustannuksista ja hyödyistä sekä Galileo- että GMES-ohjelman osalta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että ennen kuin tehdään päätös lisärahoitussitoumuksen antamisesta unionin talousarviosta seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa, komission on esitettävä selkeä ja yksityiskohtainen arvio kaikista mahdollisista teknisistä vaihtoehdoista sekä niihin liittyvistä kustannuksista ja hyödyistä sekä Galileo- että GMES-ohjelman osalta;

| M. | ottaa huomioon, että GMES on myös eurooppalaisvetoinen lippulaivaohjelma, joka palvelee Euroopan kansalaisia tarjoamalla paikkatietoa, jonka avulla julkiset laitokset voivat toteuttaa esimerkiksi ympäristöasioiden hallintaan, riskinhallintaan ja kansalaisten suojeluun liittyviä toimia; katsoo, että GMES-ohjelmalla on taattava jatkuva mahdollisuus käyttää ympäristöä ja turvallisuutta koskevia tietopalveluja, jotka perustuvat avaruudessa oleviin pysyviin havainnointi-infrastruktuureihin ja in situ -infrastruktuureihin ja hyödyntävät mahdollisimman tehokkaasti Euroopassa saatavilla olevia resursseja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että GMES on myös eurooppalaisvetoinen lippulaivaohjelma, joka palvelee Euroopan kansalaisia tarjoamalla paikkatietoa, jonka avulla julkiset laitokset voivat toteuttaa esimerkiksi ympäristöasioiden hallintaan, riskinhallintaan ja kansalaisten suojeluun liittyviä toimia; katsoo, että GMES-ohjelmalla on taattava jatkuva mahdollisuus käyttää ympäristöä ja turvallisuutta koskevia tietopalveluja, jotka perustuvat avaruudessa oleviin pysyviin havainnointi-infrastruktuureihin ja in situ -infrastruktuureihin ja hyödyntävät mahdollisimman tehokkaasti Euroopassa saatavilla olevia resursseja;

| N. | katsoo, että kilpailukykyisen korkean teknologian avaruusteollisuuden säilyttäminen, jota tuetaan kunnianhimoisella tutkimus- ja kehittämisohjelmalla, sekä muulla toiminnalla, kuten avaruuden tutkimus, avaruuden infrastruktuurien turvaaminen sekä kansainvälinen yhteistyö, ovat onnistuneen avaruuspolitiikan kannalta olennaisia aloja; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kilpailukykyisen korkean teknologian avaruusteollisuuden säilyttäminen, jota tuetaan kunnianhimoisella tutkimus- ja kehittämisohjelmalla, sekä muulla toiminnalla, kuten avaruuden tutkimus, avaruuden infrastruktuurien turvaaminen sekä kansainvälinen yhteistyö, ovat onnistuneen avaruuspolitiikan kannalta olennaisia aloja;

| O. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan tavoitteiden saavuttaminen edellyttää itsenäistä pääsyä avaruuteen, mitä komissiokin painottaa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen avaruuspolitiikan tavoitteiden saavuttaminen edellyttää itsenäistä pääsyä avaruuteen, mitä komissiokin painottaa;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan teollisuuden osaaminen on avainasemassa onnistuneessa avaruuspolitiikassa ja että suurilla eurooppalaisilla ohjelmilla on ratkaiseva merkitys Euroopan yhdentymisen ja kilpailukyvyn kannalta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan teollisuuden osaaminen on avainasemassa onnistuneessa avaruuspolitiikassa ja että suurilla eurooppalaisilla ohjelmilla on ratkaiseva merkitys Euroopan yhdentymisen ja kilpailukyvyn kannalta;

Eurooppalaisen avaruusstrategian tavoitteet

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" ja pitää sitä ensimmäisenä askeleena kohti kansalaisia, politiikkoja ja diplomatiaa hyödyttävää Euroopan unionin kokonaisvaltaista ja käyttäjälähtöistä avaruuspolitiikkaa; katsoo, että Euroopan unionin pitäisi keskittyä kehittämään loppukäyttäjille tarjottavia avaruuspalveluja, jotka hyödyttävät kansalaisia ja parantavat poliittista päätöksentekoa ja päätösten täytäntöönpanoa; katsoo, että avaruusohjelmien (muun muassa Galileo ja GMES) asianmukainen hyödyntäminen vähentäisi asianomaisten alojen kuluja huomattavasti ja hyödyttäisi edelleen alueita ja paikallisyhteisöjä; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" ja pitää sitä ensimmäisenä askeleena kohti kansalaisia, politiikkoja ja diplomatiaa hyödyttävää Euroopan unionin kokonaisvaltaista ja käyttäjälähtöistä avaruuspolitiikkaa; katsoo, että Euroopan unionin pitäisi keskittyä kehittämään loppukäyttäjille tarjottavia avaruuspalveluja, jotka hyödyttävät kansalaisia ja parantavat poliittista päätöksentekoa ja päätösten täytäntöönpanoa; katsoo, että avaruusohjelmien (muun muassa Galileo ja GMES) asianmukainen hyödyntäminen vähentäisi asianomaisten alojen kuluja huomattavasti ja hyödyttäisi edelleen alueita ja paikallisyhteisöjä;

| 2. | pitää tärkeänä, että avaruuspolitiikka on realistista ja että sen avulla pyritään helpottamaan Euroopan kansalaisten jokapäiväistä elämää, luomaan uutta talouskasvua, edistämään innovointimahdollisuuksia ja tukemaan maailmanluokkaa olevaa tieteellistä kehitystä; ottaa huomioon, että avaruusalan ratkaisut (jotka nojautuvat uusimpaan teknologiaan ja kilpailukykyiseen Euroopan teollisuuspohjaan) ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata nykyisiin merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten luonnonkatastrofit sekä resurssien ja ilmaston seuranta, kehittää televiestintäalaa sekä edistää ilmastonmuutospolitiikan, kaavoituksen, ympäristönhoidon, maatalouden, meriturvallisuuden, kalastuksen ja liikenteen alan sovelluksia; |
| --- | --- |

2.

pitää tärkeänä, että avaruuspolitiikka on realistista ja että sen avulla pyritään helpottamaan Euroopan kansalaisten jokapäiväistä elämää, luomaan uutta talouskasvua, edistämään innovointimahdollisuuksia ja tukemaan maailmanluokkaa olevaa tieteellistä kehitystä; ottaa huomioon, että avaruusalan ratkaisut (jotka nojautuvat uusimpaan teknologiaan ja kilpailukykyiseen Euroopan teollisuuspohjaan) ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata nykyisiin merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten luonnonkatastrofit sekä resurssien ja ilmaston seuranta, kehittää televiestintäalaa sekä edistää ilmastonmuutospolitiikan, kaavoituksen, ympäristönhoidon, maatalouden, meriturvallisuuden, kalastuksen ja liikenteen alan sovelluksia;

| 3. | panee merkille satelliittiverkkojen suuren merkityksen, kun pyritään saamaan koko EU laajakaistainternetin piiriin vuoteen 2013 mennessä, mikä auttaisi saavuttamaan EU:n digitaalistrategian tavoitteet; |
| --- | --- |

3.

panee merkille satelliittiverkkojen suuren merkityksen, kun pyritään saamaan koko EU laajakaistainternetin piiriin vuoteen 2013 mennessä, mikä auttaisi saavuttamaan EU:n digitaalistrategian tavoitteet;

| 4. | panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen määritellä kunkin alasektorin erityistarpeiden mukaan eriytetty avaruusteollisuuspolitiikka; korostaa, että tätä politiikkaa ei pitäisi koordinoida pelkästään Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden vaan myös Euroopan parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

4.

panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen määritellä kunkin alasektorin erityistarpeiden mukaan eriytetty avaruusteollisuuspolitiikka; korostaa, että tätä politiikkaa ei pitäisi koordinoida pelkästään Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden vaan myös Euroopan parlamentin kanssa;

| 5. | katsoo, että Euroopan unionin vastuulla on koordinoida kansallisia avaruuspolitiikkoja ja -ohjelmia ja vakiinnuttaa ne, jotta voidaan ottaa käyttöön yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa johdonmukainen eurooppalainen toimintatapa; korostaa, että tällaisella toimintatavalla pitäisi pyrkiä tukemaan vakaata, kilpailukykyistä ja itsenäistä eurooppalaista teollisuuspohjaa ja tukea teollisuuspolitiikkaa, jolla on valmiuksia suunnitella, kehittää, laukaista, operoida ja käyttää avaruusjärjestelmiä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja johon kuuluu rahoitus- ja lainsäädäntöjärjestelmiä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että Euroopan unionin vastuulla on koordinoida kansallisia avaruuspolitiikkoja ja -ohjelmia ja vakiinnuttaa ne, jotta voidaan ottaa käyttöön yhteistyössä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa johdonmukainen eurooppalainen toimintatapa; korostaa, että tällaisella toimintatavalla pitäisi pyrkiä tukemaan vakaata, kilpailukykyistä ja itsenäistä eurooppalaista teollisuuspohjaa ja tukea teollisuuspolitiikkaa, jolla on valmiuksia suunnitella, kehittää, laukaista, operoida ja käyttää avaruusjärjestelmiä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja johon kuuluu rahoitus- ja lainsäädäntöjärjestelmiä;

| 6. | suhtautuu myönteisesti strategian tavoitteisiin, joilla pyritään avaruusinfrastruktuurin vahvistamiseen sekä tutkimukselle annettavan tuen lisäämiseen, millä pyritään lisäämään eurooppalaisen teollisuuspohjan teknologista riippumattomuutta, kannustamaan avaruusalan ja muiden teollisuusalojen välistä hedelmällistä vuorovaikutusta ja edistämään innovointia eurooppalaisen kilpailukyvyn veturina; |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti strategian tavoitteisiin, joilla pyritään avaruusinfrastruktuurin vahvistamiseen sekä tutkimukselle annettavan tuen lisäämiseen, millä pyritään lisäämään eurooppalaisen teollisuuspohjan teknologista riippumattomuutta, kannustamaan avaruusalan ja muiden teollisuusalojen välistä hedelmällistä vuorovaikutusta ja edistämään innovointia eurooppalaisen kilpailukyvyn veturina;

| 7. | panee merkille, että ensisijaiset toimet on esitetty hyvin komission tiedonannossa mutta osa niistä on edelleen epäselviä; korostaa, että niitä olisi tarkennettava ja niihin olisi liitettävä arvio kaikista teknisistä vaihtoehdoista ja niihin liittyvistä kustannuksista ja hyödyistä sekä sosiaalisista vaikutuksista ja myös kaikista mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin teollisuuspohjaan ja eurooppalaiseen teollisuuspolitiikkaan; katsoo, että eurooppalaisen avaruusohjelman olisi keskityttävä aloihin, joilla saadaan eurooppalaista lisäarvoa, ja vältettävä toimien hajonta tai päällekkäisyys Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimien kanssa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että ensisijaiset toimet on esitetty hyvin komission tiedonannossa mutta osa niistä on edelleen epäselviä; korostaa, että niitä olisi tarkennettava ja niihin olisi liitettävä arvio kaikista teknisistä vaihtoehdoista ja niihin liittyvistä kustannuksista ja hyödyistä sekä sosiaalisista vaikutuksista ja myös kaikista mahdollisista vaikutuksista Euroopan unionin teollisuuspohjaan ja eurooppalaiseen teollisuuspolitiikkaan; katsoo, että eurooppalaisen avaruusohjelman olisi keskityttävä aloihin, joilla saadaan eurooppalaista lisäarvoa, ja vältettävä toimien hajonta tai päällekkäisyys Euroopan avaruusjärjestön toteuttamien toimien kanssa;

| 8. | korostaa, että avaruuspolitiikan hallinnon on oltava selkeää, siinä on hyödynnettävä optimaalisesti Euroopassa saatavilla olevia taitoja ja siihen on liitettävä tehokkaita valvonta- ja koordinointijärjestelmiä, joilla voidaan yhdenmukaistaa painopisteitä ja varmistaa kansallisista varoista sekä Euroopan unionin, Euroopan avaruusjärjestön ja muiden avaruusasioita käsittelevien ja EU:lle merkityksellisten eurooppalaisten virastojen varoista peräisin olevan rahoituksen moitteeton hallinnointi; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että avaruuspolitiikan hallinnon on oltava selkeää, siinä on hyödynnettävä optimaalisesti Euroopassa saatavilla olevia taitoja ja siihen on liitettävä tehokkaita valvonta- ja koordinointijärjestelmiä, joilla voidaan yhdenmukaistaa painopisteitä ja varmistaa kansallisista varoista sekä Euroopan unionin, Euroopan avaruusjärjestön ja muiden avaruusasioita käsittelevien ja EU:lle merkityksellisten eurooppalaisten virastojen varoista peräisin olevan rahoituksen moitteeton hallinnointi;

| 9. | panee merkille, että tähän mennessä seitsemästi kokoontunut avaruusneuvosto on viitannut vain kerran ohimennen Euroopan liikenteeseen eikä se ole käsitellyt avaruuspolitiikan merkitystä liikenteen alalla tarkemmin, kuten asian käsittelyn yhteenvedoista käy ilmi; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että tähän mennessä seitsemästi kokoontunut avaruusneuvosto on viitannut vain kerran ohimennen Euroopan liikenteeseen eikä se ole käsitellyt avaruuspolitiikan merkitystä liikenteen alalla tarkemmin, kuten asian käsittelyn yhteenvedoista käy ilmi;

| 10. | korostaa, että on ymmärrettävä paremmin keskeisten toimialojen riippuvuus avaruudesta, ja kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota tiedottamaan avaruuden merkityksestä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että on ymmärrettävä paremmin keskeisten toimialojen riippuvuus avaruudesta, ja kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota tiedottamaan avaruuden merkityksestä;

| 11. | palauttaa mieliin, että liikenne on keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n hiilidioksidipäästöjä koskevat 20-20-20-tavoitteet ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja etteivät kestävän kasvun tavoitteet toteudu ilman tehokasta liikennealaa; |
| --- | --- |

11.

palauttaa mieliin, että liikenne on keskeisessä asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n hiilidioksidipäästöjä koskevat 20-20-20-tavoitteet ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja etteivät kestävän kasvun tavoitteet toteudu ilman tehokasta liikennealaa;

| 12. | katsoo, että Euroopan unionin avaruusstrategian luominen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa avaruusteknologian täysipuolinen panos kaikkien liikennemuotojen turvallisempaan ja tehokkaampaan ohjaukseen ja hallintaan; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että Euroopan unionin avaruusstrategian luominen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa avaruusteknologian täysipuolinen panos kaikkien liikennemuotojen turvallisempaan ja tehokkaampaan ohjaukseen ja hallintaan;

| 13. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EU:n on säilytettävä itsenäinen pääsy avaruuteen, jotta se voi EU:n avaruuspolitiikkaa toteuttaessaan saavuttaa tavoitteensa ja hyötyä jatkossakin avaruusalan sovellusten vaikutuksista; kannustaakin komissiota tekemään strategista kantorakettialaa koskevia konkreettisia ehdotuksia ja kiinnittämään niihin erityisesti huomiota avaruusteollisuuspolitiikassa; |
| --- | --- |

13.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EU:n on säilytettävä itsenäinen pääsy avaruuteen, jotta se voi EU:n avaruuspolitiikkaa toteuttaessaan saavuttaa tavoitteensa ja hyötyä jatkossakin avaruusalan sovellusten vaikutuksista; kannustaakin komissiota tekemään strategista kantorakettialaa koskevia konkreettisia ehdotuksia ja kiinnittämään niihin erityisesti huomiota avaruusteollisuuspolitiikassa;

| 14. | korostaa avaruuteen laukaisujen erityistä merkitystä avaruuspolitiikassa ja painottaa, että asiassa tarvitaan tuoretta eurooppalaista poliittista sysäystä ottaen huomioon laukaisualan nykyisen erittäin tiukan rahoitustilanteen kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

14.

korostaa avaruuteen laukaisujen erityistä merkitystä avaruuspolitiikassa ja painottaa, että asiassa tarvitaan tuoretta eurooppalaista poliittista sysäystä ottaen huomioon laukaisualan nykyisen erittäin tiukan rahoitustilanteen kaikkialla maailmassa;

Galileo- ja GMES-lippulaivahanke

| 15. | ottaa huomioon, että Galileo kuuluu Euroopan unionin lippulaivaohjelmiin ja se on maailman ensimmäinen siviilitarkoituksiin suunniteltu satelliittinavigointijärjestelmä, jonka avulla unioni voisi toimia itsenäisesti tällä strategisella alalla; |
| --- | --- |

15.

ottaa huomioon, että Galileo kuuluu Euroopan unionin lippulaivaohjelmiin ja se on maailman ensimmäinen siviilitarkoituksiin suunniteltu satelliittinavigointijärjestelmä, jonka avulla unioni voisi toimia itsenäisesti tällä strategisella alalla;

| 16. | kehottaa komissiota täydentämään asianmukaisella tavalla lainsäädäntö- ja rahoituskehystä etenkin, kun otetaan huomioon vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen vahvistaminen, tehokasta hallintoa koskeva linjaus, Galileo-palvelut ja vastuuta koskevien sääntöjen vahvistaminen; korostaa tässä yhteydessä tarvetta saada Galileo-ohjelma toimintavalmiiksi ja valmistautua sen täysimääräiseen käyttöön






  — | määrittelemällä Galileo-ohjelman tulevan toiminnan hallintaperiaatteet ja |
| --- | --- | --- |

16.

kehottaa komissiota täydentämään asianmukaisella tavalla lainsäädäntö- ja rahoituskehystä etenkin, kun otetaan huomioon vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen vahvistaminen, tehokasta hallintoa koskeva linjaus, Galileo-palvelut ja vastuuta koskevien sääntöjen vahvistaminen; korostaa tässä yhteydessä tarvetta saada Galileo-ohjelma toimintavalmiiksi ja valmistautua sen täysimääräiseen käyttöön

—

määrittelemällä Galileo-ohjelman tulevan toiminnan hallintaperiaatteet ja

| — | järkeistämällä yleisesti ohjelman organisaatiorakennetta; |
| --- | --- |

—

järkeistämällä yleisesti ohjelman organisaatiorakennetta;

| 17. | katsoo, että alustavan toimintavalmiuden, jolla mahdollistetaan alustavien palvelujen tarjoaminen, olisi oltava käytössä viimeistään vuonna 2014, jotta Galileosta todella tulee erityisesti vastaanottimien valmistajien toinen GNSS-viitejärjestelmä; suhtautuu myönteisesti kahden toimivan maata kiertävän validointisatelliitin laukaisemiseen eurooppalaisesta Kouroun laukaisukeskuksesta 21. lokakuuta 2011; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että alustavan toimintavalmiuden, jolla mahdollistetaan alustavien palvelujen tarjoaminen, olisi oltava käytössä viimeistään vuonna 2014, jotta Galileosta todella tulee erityisesti vastaanottimien valmistajien toinen GNSS-viitejärjestelmä; suhtautuu myönteisesti kahden toimivan maata kiertävän validointisatelliitin laukaisemiseen eurooppalaisesta Kouroun laukaisukeskuksesta 21. lokakuuta 2011;

| 18. | on vakuuttunut siitä, että 27 satelliittiin ja tarvittavaan varasatelliittien määrään ja asianmukaiseen maassa sijaitsevaan infrastruktuuriin perustuva täydellinen toimintavalmius on Galileon tuoman lisäarvon ennakkoedellytys todentamisen, tarkkuuden ja keskeytymättömän palvelun ja näin ollen myös taloudellisen hyödyn ja yhteiskunnallisten etujen hyödyntämisen kannalta; on huolissaan siitä, että Galileo menettää johtoasemansa, jos järjestelmä ei ole ajoissa valmis ja jos palvelujen kaupallistamista ja kansainvälistämistä ei toteuteta asianmukaisesti; katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten selkeä ja yksiselitteinen tuki täyden toimintavalmiuden saavuttamiselle on välttämätön, jotta sijoittajat ja käyttäjät saadaan vakuuttuneiksi Euroopan unionin pitkän aikavälin sitoutumisesta; |
| --- | --- |

18.

on vakuuttunut siitä, että 27 satelliittiin ja tarvittavaan varasatelliittien määrään ja asianmukaiseen maassa sijaitsevaan infrastruktuuriin perustuva täydellinen toimintavalmius on Galileon tuoman lisäarvon ennakkoedellytys todentamisen, tarkkuuden ja keskeytymättömän palvelun ja näin ollen myös taloudellisen hyödyn ja yhteiskunnallisten etujen hyödyntämisen kannalta; on huolissaan siitä, että Galileo menettää johtoasemansa, jos järjestelmä ei ole ajoissa valmis ja jos palvelujen kaupallistamista ja kansainvälistämistä ei toteuteta asianmukaisesti; katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten selkeä ja yksiselitteinen tuki täyden toimintavalmiuden saavuttamiselle on välttämätön, jotta sijoittajat ja käyttäjät saadaan vakuuttuneiksi Euroopan unionin pitkän aikavälin sitoutumisesta;

| 19. | katsoo, että Galileoa varten hyväksyttävä rahoitussuunnitelmaa on suunniteltava siten, että sen avulla varmistetaan pitkän aikavälin vaatimukset sekä toiminnan jatkuvuus, toiminta-, ylläpito- ja uusimiskustannukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että Galileoa varten hyväksyttävä rahoitussuunnitelmaa on suunniteltava siten, että sen avulla varmistetaan pitkän aikavälin vaatimukset sekä toiminnan jatkuvuus, toiminta-, ylläpito- ja uusimiskustannukset mukaan luettuina;

| 20. | kehottaa komissiota ja EU:n GNSS-valvontaviranomaista (GSA) tehostamaan pyrkimyksiään lisätä mahdollisten käyttäjien ja sijoittajien tietoisuutta GNSS-järjestelmästä, edistää GNSS:ään perustuvien palvelujen käyttöä sekä selvittää ja keskittää näitä palveluita koskeva kysyntä Euroopassa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ja EU:n GNSS-valvontaviranomaista (GSA) tehostamaan pyrkimyksiään lisätä mahdollisten käyttäjien ja sijoittajien tietoisuutta GNSS-järjestelmästä, edistää GNSS:ään perustuvien palvelujen käyttöä sekä selvittää ja keskittää näitä palveluita koskeva kysyntä Euroopassa;

| 21. | katsoo, että GNSS-järjestelmän lisärahoitus voidaan varmistaa ainoastaan lisäämällä huomattavasti päättäjien ja suuren yleisön tietoa GNSS-järjestelmästä unionille tulevista taloudellisista ja sosiaalisista kustannuksista ja eduista; pitää myönteisinä vuosittain järjestettävän Galileo Masters -ideakilpailun kaltaisia konkreettisia aloitteita; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että GNSS-järjestelmän lisärahoitus voidaan varmistaa ainoastaan lisäämällä huomattavasti päättäjien ja suuren yleisön tietoa GNSS-järjestelmästä unionille tulevista taloudellisista ja sosiaalisista kustannuksista ja eduista; pitää myönteisinä vuosittain järjestettävän Galileo Masters -ideakilpailun kaltaisia konkreettisia aloitteita;

| 22. | muistuttaa, että EGNOS-ohjelma on esimerkki todellisesta ja käytössä olevasta ohjelmasta; on vakuuttunut siitä, että on tarpeellista arvioida kattavasti tätä ohjelmaa ja hyödyntää konkreettisesti sen sovelluksia; kiinnittää huomiota koko EU:n kattavan EGNOS-järjestelmän merkitykseen sisämarkkinoiden lujittamisessa ja korostaa, että järjestelmää on laajennettava Etelä-, Itä- ja Kaakkois-Eurooppaan, Välimeren alueelle, Afrikkaan ja arktiselle alueelle; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että EGNOS-ohjelma on esimerkki todellisesta ja käytössä olevasta ohjelmasta; on vakuuttunut siitä, että on tarpeellista arvioida kattavasti tätä ohjelmaa ja hyödyntää konkreettisesti sen sovelluksia; kiinnittää huomiota koko EU:n kattavan EGNOS-järjestelmän merkitykseen sisämarkkinoiden lujittamisessa ja korostaa, että järjestelmää on laajennettava Etelä-, Itä- ja Kaakkois-Eurooppaan, Välimeren alueelle, Afrikkaan ja arktiselle alueelle;

| 23. | korostaa, että Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat avainasemassa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisessa ja turvallisen ja kustannustehokkaan ilmaliikenteen jatkokehittämisessä, ja sen vuoksi pitää kunnianhimoisen ja pitävän aikataulun laatimista molemmille ohjelmille sekä teknologisen edistyksen ja teollisuuden kapasiteetin kasvun turvaavaa vakaata tutkimus- ja innovointirahoitusta ja pk-yritysten rahoituksen saannin parantamista ehtona yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan käyttöön ottamiselle ajallaan, mikä taas on ratkaiseva askel kohti Euroopan yhdentymisen edistämistä ja Euroopan sisämarkkinoiden vahvistamista; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat avainasemassa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisessa ja turvallisen ja kustannustehokkaan ilmaliikenteen jatkokehittämisessä, ja sen vuoksi pitää kunnianhimoisen ja pitävän aikataulun laatimista molemmille ohjelmille sekä teknologisen edistyksen ja teollisuuden kapasiteetin kasvun turvaavaa vakaata tutkimus- ja innovointirahoitusta ja pk-yritysten rahoituksen saannin parantamista ehtona yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan käyttöön ottamiselle ajallaan, mikä taas on ratkaiseva askel kohti Euroopan yhdentymisen edistämistä ja Euroopan sisämarkkinoiden vahvistamista;

| 24. | katsoo, että EGNOSin ja Galileon käytön tukeminen siviili-ilmailussa on keskeinen edellytys eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR) toteuttamisessa, erityisesti sen käyttämisessä laskeutumismenetelmien kehittämiseen ja pienillä lentoasemilla; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että EGNOSin ja Galileon käytön tukeminen siviili-ilmailussa on keskeinen edellytys eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR) toteuttamisessa, erityisesti sen käyttämisessä laskeutumismenetelmien kehittämiseen ja pienillä lentoasemilla;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan jälleen sitoutumisensa EU:n avaruushankkeisiin, kuten SESARiin, joka osoittautuu vielä elintärkeäksi tulevan kasvun ja työllisyyden kannalta monilla eri aloilla; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan jälleen sitoutumisensa EU:n avaruushankkeisiin, kuten SESARiin, joka osoittautuu vielä elintärkeäksi tulevan kasvun ja työllisyyden kannalta monilla eri aloilla;

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan rahoituksen avoimuuden ja avaruuden sotilaallisen ja siviilikäytön strategioiden välisen yhteistyön; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan rahoituksen avoimuuden ja avaruuden sotilaallisen ja siviilikäytön strategioiden välisen yhteistyön;

| 27. | korostaa, että Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat välttämättömiä tehokkaan ja ympäristön kannalta kestävän tieliikenteen hallinnan sekä tienkäyttömaksujen keruujärjestelmien, eCall-palveluiden, reaaliaikaisen jäljityksen ja tulevaisuuden digitaalisten ajopiirtureiden toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat välttämättömiä tehokkaan ja ympäristön kannalta kestävän tieliikenteen hallinnan sekä tienkäyttömaksujen keruujärjestelmien, eCall-palveluiden, reaaliaikaisen jäljityksen ja tulevaisuuden digitaalisten ajopiirtureiden toiminnan kannalta;

| 28. | korostaa, että vaarallisten ja ympäristöä pilaavien aineiden kuljetuksen tarkkailemisen pitäisi olla yhtenä painopisteenä satelliittiseuranta- ja -navigointijärjestelmissä; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että vaarallisten ja ympäristöä pilaavien aineiden kuljetuksen tarkkailemisen pitäisi olla yhtenä painopisteenä satelliittiseuranta- ja -navigointijärjestelmissä;

| 29. | toteaa, että GMES on myös Euroopan unionin lippulaivaohjelma, jolla on tärkeä asema maan havainnoinnissa; korostaa GMES-ohjelman merkitystä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa ja kasvun ja vihreän talouden tukemisessa sekä pitkäaikaisissa investoinneissa teknologiaan ja infrastruktuuriin; korostaa GMES-ohjelman merkitystä myös siltä kannalta, että se on keskeinen väline ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunnassa; toteaa, että GMES mahdollistaa kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla tapahtuvan tietojen hankinnan ja analysoinnin avulla tarkkojen ja hyödyllisten tietojen saamisen ilmaston sekä meri- ja maaympäristön seurannan, väestönsuojelutoiminnan, riskientorjunnan, hälytysjärjestelmien, luonnon- ja ympäristökatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien jälkeen tapahtuvan kriisinhallinnan ja pelastustoimien, meri- ja rannikkoalueiden valvonnan, maatalouden kehittämisen, vesihuollon ja maaperän hallinnoinnin ja aluesuunnittelun aloilla, siten että käytetään innovatiivista ympäristöarviointi- ja -raportointiteknologiaa, jossa voidaan yhdistää avaruustiedot ja paikalla kerätyt tiedot; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että GMES on myös Euroopan unionin lippulaivaohjelma, jolla on tärkeä asema maan havainnoinnissa; korostaa GMES-ohjelman merkitystä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa ja kasvun ja vihreän talouden tukemisessa sekä pitkäaikaisissa investoinneissa teknologiaan ja infrastruktuuriin; korostaa GMES-ohjelman merkitystä myös siltä kannalta, että se on keskeinen väline ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjunnassa; toteaa, että GMES mahdollistaa kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla tapahtuvan tietojen hankinnan ja analysoinnin avulla tarkkojen ja hyödyllisten tietojen saamisen ilmaston sekä meri- ja maaympäristön seurannan, väestönsuojelutoiminnan, riskientorjunnan, hälytysjärjestelmien, luonnon- ja ympäristökatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien jälkeen tapahtuvan kriisinhallinnan ja pelastustoimien, meri- ja rannikkoalueiden valvonnan, maatalouden kehittämisen, vesihuollon ja maaperän hallinnoinnin ja aluesuunnittelun aloilla, siten että käytetään innovatiivista ympäristöarviointi- ja -raportointiteknologiaa, jossa voidaan yhdistää avaruustiedot ja paikalla kerätyt tiedot;

| 30. | kehottaa komissiota saamaan lainsäädäntökehyksen valmiiksi ja antamaan ohjelman eri kehitys- ja hallintatasojen tehokkaan hallinnon varmistamiseksi ehdotuksen, jossa hyödynnetään nykyisten EU:n julkisten elinten, muun muassa EU:n virastojen, ja yksityisen sektorin asiantuntemusta käyttäjälähtöisten palvelujen kehittämisessä ja koordinoinnissa; kehottaa komissiota ja muita toimielimiä sisällyttämään GMES:n rahoituksen monivuotiseen rahoituskehykseen 2014–2020; toteaa lisäksi, että sisällyttämällä GMES-ohjelman rahoitus monivuotiseen rahoituskehykseen vältettäisiin se, että tutkimuksen puiteohjelmaan palvelujen ja tietojen alalla jo tehdyt investoinnit jäisivät hyödyttömiksi; huomauttaa, että pitkän aikavälin taloudellisen tuen rahoitussuunnitelman puute tekee tähän mennessä toteutetuista investoinneista hyödyttömiä; uskoo, että jos jäsenvaltioita pyydetään kattamaan edelleen ohjelman käynnistämiseen ja vuosittaiseen toimintaan tarvittavat kulut, tämä johtaa pidemmällä aikavälillä kustannusten kasvuun, unionin kansalaisten epätasa-arvoon tietojen saannissa ja hyödyissä, luultavasti ohjelman väliaikaiseen keskeyttämiseen ja siitä johtuvaan tietojen saannin keskeytymiseen sekä loppujen lopuksi riippuvuuteen muista kuin eurooppalaisista avaruusinfrastruktuureista, mikä asettaa muut siihen liittyvät alat vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota saamaan lainsäädäntökehyksen valmiiksi ja antamaan ohjelman eri kehitys- ja hallintatasojen tehokkaan hallinnon varmistamiseksi ehdotuksen, jossa hyödynnetään nykyisten EU:n julkisten elinten, muun muassa EU:n virastojen, ja yksityisen sektorin asiantuntemusta käyttäjälähtöisten palvelujen kehittämisessä ja koordinoinnissa; kehottaa komissiota ja muita toimielimiä sisällyttämään GMES:n rahoituksen monivuotiseen rahoituskehykseen 2014–2020; toteaa lisäksi, että sisällyttämällä GMES-ohjelman rahoitus monivuotiseen rahoituskehykseen vältettäisiin se, että tutkimuksen puiteohjelmaan palvelujen ja tietojen alalla jo tehdyt investoinnit jäisivät hyödyttömiksi; huomauttaa, että pitkän aikavälin taloudellisen tuen rahoitussuunnitelman puute tekee tähän mennessä toteutetuista investoinneista hyödyttömiä; uskoo, että jos jäsenvaltioita pyydetään kattamaan edelleen ohjelman käynnistämiseen ja vuosittaiseen toimintaan tarvittavat kulut, tämä johtaa pidemmällä aikavälillä kustannusten kasvuun, unionin kansalaisten epätasa-arvoon tietojen saannissa ja hyödyissä, luultavasti ohjelman väliaikaiseen keskeyttämiseen ja siitä johtuvaan tietojen saannin keskeytymiseen sekä loppujen lopuksi riippuvuuteen muista kuin eurooppalaisista avaruusinfrastruktuureista, mikä asettaa muut siihen liittyvät alat vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen;

| 31. | korostaa, että GMES-ohjelman kulut on jo katettu vuoden 2013 loppuun asti ja niiden kokonaissumma on 3 miljardia euroa (satelliittien kokonaiskulut ovat noin 2,3 miljardia euroa, sen lisäksi palveluihin liittyvät kulut noin 700 miljoonaa euroa) ja että ohjelman toimintamenot vuosina 2014–2020 ovat vuodessa keskimäärin 850 miljoonaa euroa; kehottaa komissiota edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja hankkimaan enemmän yksityistä pääomaa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että GMES-ohjelman kulut on jo katettu vuoden 2013 loppuun asti ja niiden kokonaissumma on 3 miljardia euroa (satelliittien kokonaiskulut ovat noin 2,3 miljardia euroa, sen lisäksi palveluihin liittyvät kulut noin 700 miljoonaa euroa) ja että ohjelman toimintamenot vuosina 2014–2020 ovat vuodessa keskimäärin 850 miljoonaa euroa; kehottaa komissiota edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja hankkimaan enemmän yksityistä pääomaa;

| 32. | kehottaa komissiota esittämään kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen tarkasteluun perustuvan ehdotuksen pitkän aikavälin rahoitus- ja hallintosuunnitelmasta ja ottamaan käyttöön operatiivisen organisaatiomallin, jolla varmistetaan ohjelman asianmukainen hallinnointi ja tietojen toimittaminen eri palveluilta, jotta ohjelman menestys jatkuisi ja jotta voitaisiin saavuttaa sen tavoite eli täydellinen toimintavalmius vuodesta 2014 alkaen; katsoo, että tämä on kytkettävä yhteiseen eurooppalaiseen tietopolitiikkaan, jotta varmistetaan todella avoin pääsy ja olemassa olevien tietojen saatavuus; katsoo, että on tärkeää määritellä kansallisten virastojen kanssa tehtävät sopimukset, jotta voidaan maksimoida ohjelman yhteentoimivuus, jatkuvuus ja hallinto; katsoo, että on tehtävä ero toisaalta tieteellisen ja kaupallisen käytön ja toisaalta Euroopan avaruusjärjestön kehittämistoiminnan ja eurooppalaisia rakenteita ja erityisiä valmiuksia edellyttävien järjestelmien käyttöönotto-, käyttö- ja kehitystoimien välillä; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota esittämään kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen tarkasteluun perustuvan ehdotuksen pitkän aikavälin rahoitus- ja hallintosuunnitelmasta ja ottamaan käyttöön operatiivisen organisaatiomallin, jolla varmistetaan ohjelman asianmukainen hallinnointi ja tietojen toimittaminen eri palveluilta, jotta ohjelman menestys jatkuisi ja jotta voitaisiin saavuttaa sen tavoite eli täydellinen toimintavalmius vuodesta 2014 alkaen; katsoo, että tämä on kytkettävä yhteiseen eurooppalaiseen tietopolitiikkaan, jotta varmistetaan todella avoin pääsy ja olemassa olevien tietojen saatavuus; katsoo, että on tärkeää määritellä kansallisten virastojen kanssa tehtävät sopimukset, jotta voidaan maksimoida ohjelman yhteentoimivuus, jatkuvuus ja hallinto; katsoo, että on tehtävä ero toisaalta tieteellisen ja kaupallisen käytön ja toisaalta Euroopan avaruusjärjestön kehittämistoiminnan ja eurooppalaisia rakenteita ja erityisiä valmiuksia edellyttävien järjestelmien käyttöönotto-, käyttö- ja kehitystoimien välillä;

| 33. | panee merkille sosiaalisen hyödyn, joka koituu GMES-palvelujen käyttäjille, joille jatkuvuus ja kestävyys ovat olennaisen tärkeitä, jotta he voivat hyödyntää mahdollisimman hyvin ohjelman tarjoamaa havainnointi-infrastruktuuria; |
| --- | --- |

33.

panee merkille sosiaalisen hyödyn, joka koituu GMES-palvelujen käyttäjille, joille jatkuvuus ja kestävyys ovat olennaisen tärkeitä, jotta he voivat hyödyntää mahdollisimman hyvin ohjelman tarjoamaa havainnointi-infrastruktuuria;

Avaruuden turvaaminen turvallisuutta ja puolustusta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi

| 34. | antaa tukensa komission pohdinnoille, jotka koskevat GMES-ohjelman "turvallisuusosion", kuten rajavalvonnan, unionin ulkoisen toiminnan tukemisen, merivalvonnan, monitahoisten hätätilanteiden, humanitaariseen avun ja väestönsuojelun, vahvistamista ottaen huomioon käsiteltävinä olevien tietojen arkaluonteisuuden sekä tarpeen suojella yksityisyyttä ja muita kansalaisoikeuksia; |
| --- | --- |

34.

antaa tukensa komission pohdinnoille, jotka koskevat GMES-ohjelman "turvallisuusosion", kuten rajavalvonnan, unionin ulkoisen toiminnan tukemisen, merivalvonnan, monitahoisten hätätilanteiden, humanitaariseen avun ja väestönsuojelun, vahvistamista ottaen huomioon käsiteltävinä olevien tietojen arkaluonteisuuden sekä tarpeen suojella yksityisyyttä ja muita kansalaisoikeuksia;

| 35. | katsoo, että avaruuspolitiikan olisi katettava myös politiikanalat, jotka koskevat kriittisen eurooppalaisen avaruusinfrastruktuurin turvaamista sekä käytöstä poistettujen laitteiden turvallista talteenottoa; toteaa, että EU:n talouden, politiikan ja yhteiskunnan riippuvuus avaruusalasta lisääntyy jatkuvasti, ja korostaa avaruusinfrastruktuurin olevan unionin päätöksenteon riippumattomuuden lisäämisen kannalta kriittinen infrastruktuuri; katsoo, että avaruustilannetietoisuutta (Space Situational Awareness) edistävän järjestelmän luomisella myötävaikutettaisiin eurooppalaisten kriittisten avaruusinfrastruktuurien suojeluun avaruusalusten väliseltä törmäykseltä tai törmäykseltä avaruusromuun tai lähelle maapalloa tuleviin kappaleisiin sekä avaruussäähän liittyviltä riskeiltä; katsoo, että kaikkien uusien EU:n ohjelmien luomisen olisi perustuttava käytössä oleviin valmiuksiin, taitoihin ja infrastruktuureihin, jotka ovat edellyttäneet investointeja kultakin jäsenvaltiolta, sekä nykyisten puutteellisten valmiuksien kehittämiseen; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että avaruuspolitiikan olisi katettava myös politiikanalat, jotka koskevat kriittisen eurooppalaisen avaruusinfrastruktuurin turvaamista sekä käytöstä poistettujen laitteiden turvallista talteenottoa; toteaa, että EU:n talouden, politiikan ja yhteiskunnan riippuvuus avaruusalasta lisääntyy jatkuvasti, ja korostaa avaruusinfrastruktuurin olevan unionin päätöksenteon riippumattomuuden lisäämisen kannalta kriittinen infrastruktuuri; katsoo, että avaruustilannetietoisuutta (Space Situational Awareness) edistävän järjestelmän luomisella myötävaikutettaisiin eurooppalaisten kriittisten avaruusinfrastruktuurien suojeluun avaruusalusten väliseltä törmäykseltä tai törmäykseltä avaruusromuun tai lähelle maapalloa tuleviin kappaleisiin sekä avaruussäähän liittyviltä riskeiltä; katsoo, että kaikkien uusien EU:n ohjelmien luomisen olisi perustuttava käytössä oleviin valmiuksiin, taitoihin ja infrastruktuureihin, jotka ovat edellyttäneet investointeja kultakin jäsenvaltiolta, sekä nykyisten puutteellisten valmiuksien kehittämiseen;

| 36. | katsoo, että satelliittiviestintäpalvelujen maksimaalinen käyttö tukee suoraan Euroopan valmistusteollisuuden kilpailukykyä, kasvattaa Euroopan teollisuuspohjaa ja vastaa seuraaviin keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin:






  — | laajakaistainternetin sekä seuraavan sukupolven palvelujen ulottaminen kaikkialle EU:hun, sillä satelliittiverkot ovat olennainen osa teknologioiden yhdistelmää, jolla täytetään EU:n digitaalistrategian tavoitteet |
| --- | --- | --- |

36.

katsoo, että satelliittiviestintäpalvelujen maksimaalinen käyttö tukee suoraan Euroopan valmistusteollisuuden kilpailukykyä, kasvattaa Euroopan teollisuuspohjaa ja vastaa seuraaviin keskeisiin poliittisiin tavoitteisiin:

—

laajakaistainternetin sekä seuraavan sukupolven palvelujen ulottaminen kaikkialle EU:hun, sillä satelliittiverkot ovat olennainen osa teknologioiden yhdistelmää, jolla täytetään EU:n digitaalistrategian tavoitteet

| — | kestävä, turvallinen ja älykäs maa-, meri- ja lentoliikenne |
| --- | --- |

—

kestävä, turvallinen ja älykäs maa-, meri- ja lentoliikenne

| — | EU:n mahdollisimman suuri osuus yhteistyöohjelmissa kehitysmaiden kanssa ja EU:n suurempi panos vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen |
| --- | --- |

—

EU:n mahdollisimman suuri osuus yhteistyöohjelmissa kehitysmaiden kanssa ja EU:n suurempi panos vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen

| — | EU:n asianmukainen rooli tuleviin katastrofeihin liittyvissä toimissa EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

EU:n asianmukainen rooli tuleviin katastrofeihin liittyvissä toimissa EU:ssa ja sen ulkopuolella;

Tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen

| 37. | katsoo, että Euroopan unioni tarvitsee vankan tieto- ja teknologiaperustan, jotta se voi hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kansalaisiaan palvelevia avaruussovelluksia, jos se haluaa toimia itsenäisesti ja luoda kilpailukykyisen avaruusteollisuuden, joka pystyy kilpailemaan tasapuolisin edellytyksin Euroopan ulkopuolisen teollisuuden kanssa; korostaa, että lainsäädäntö-, hallinto- ja rahoituskehys ovat olennaisen tärkeitä, jotta teollisuus investoisi tutkimukseen ja innovointiin; katsoo, että EU:n on investoitava, jotta se voi taata Euroopalle pääsyn avaruuteen ja kiertoradalla olevaan infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että Euroopan unioni tarvitsee vankan tieto- ja teknologiaperustan, jotta se voi hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kansalaisiaan palvelevia avaruussovelluksia, jos se haluaa toimia itsenäisesti ja luoda kilpailukykyisen avaruusteollisuuden, joka pystyy kilpailemaan tasapuolisin edellytyksin Euroopan ulkopuolisen teollisuuden kanssa; korostaa, että lainsäädäntö-, hallinto- ja rahoituskehys ovat olennaisen tärkeitä, jotta teollisuus investoisi tutkimukseen ja innovointiin; katsoo, että EU:n on investoitava, jotta se voi taata Euroopalle pääsyn avaruuteen ja kiertoradalla olevaan infrastruktuuriin;

| 38. | korostaa pitävänsä tärkeänä avaruuspolitiikan alan tutkimus- ja innovointistrategiaa, jonka avulla varmistetaan teknologinen edistys, teollinen kehitys ja EU:n kilpailukyky sekä luodaan EU:hun työpaikkoja; katsoo, että EU:n avaruusalan tutkimus- ja kehittämispolitiikan on varmistettava, että saatavilla on kilpailukykyisin ehdoin tarvittavia teknologioita, jotka ovat riittävän korkealla kehitysasteella sekä tarpeeksi riippumattomia; kehottaa komissiota kehittämään strategisen ohjelman, jonka avulla varmistetaan Euroopan unionin sekä Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden toteuttamien tutkimus- ja kehittämistoimien välinen johdonmukaisuus, joka koskee kaikkea tarvittavaa teknologiaa sekä kilpailukyvyn, Euroopan riippumattomuuden ja kansainvälisille markkinoille pääsyn edellyttämiä taitoja ja kaksoislähteitä, sekä vähennetään eurooppalaisten ohjelmien riskejä; |
| --- | --- |

38.

korostaa pitävänsä tärkeänä avaruuspolitiikan alan tutkimus- ja innovointistrategiaa, jonka avulla varmistetaan teknologinen edistys, teollinen kehitys ja EU:n kilpailukyky sekä luodaan EU:hun työpaikkoja; katsoo, että EU:n avaruusalan tutkimus- ja kehittämispolitiikan on varmistettava, että saatavilla on kilpailukykyisin ehdoin tarvittavia teknologioita, jotka ovat riittävän korkealla kehitysasteella sekä tarpeeksi riippumattomia; kehottaa komissiota kehittämään strategisen ohjelman, jonka avulla varmistetaan Euroopan unionin sekä Euroopan avaruusjärjestön ja jäsenvaltioiden toteuttamien tutkimus- ja kehittämistoimien välinen johdonmukaisuus, joka koskee kaikkea tarvittavaa teknologiaa sekä kilpailukyvyn, Euroopan riippumattomuuden ja kansainvälisille markkinoille pääsyn edellyttämiä taitoja ja kaksoislähteitä, sekä vähennetään eurooppalaisten ohjelmien riskejä;

| 39. | katsoo tarpeelliseksi ottaa käyttöön järjestelmiä ja ohjelmia, joilla edistetään Galileo-/EGNOS- ja GMES-ohjelmalla tuotettujen sovellusten ja palvelujen sekä televiestintäalan markkinoita sekä sellaisten palveluiden markkinoita, jotka koskevat eri avaruuspalvelujen yhteiskäyttöä, jotta voidaan vastata tehokkaalla tavalla kansalaisten tarpeisiin; |
| --- | --- |

39.

katsoo tarpeelliseksi ottaa käyttöön järjestelmiä ja ohjelmia, joilla edistetään Galileo-/EGNOS- ja GMES-ohjelmalla tuotettujen sovellusten ja palvelujen sekä televiestintäalan markkinoita sekä sellaisten palveluiden markkinoita, jotka koskevat eri avaruuspalvelujen yhteiskäyttöä, jotta voidaan vastata tehokkaalla tavalla kansalaisten tarpeisiin;

| 40. | katsoo myös, että riippumaton pääsy avaruuteen on säilytettävä Euroopan riippumattomuuden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi kohtuullisin ehdoin siten, että suositaan eurooppalaisia kantoraketteja ja kantolaitteita ja varmistetaan toiminnan ja teollisuuden organisaatiomuotojen tarkoituksenmukaisuus yhteisten vaatimusten osalta, ja kannustaa siksi komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia strategisella kantorakettialalla ja muun muassa kiinnittämään siihen erityistä huomiota avaruusteollisuuspolitiikassa; |
| --- | --- |

40.

katsoo myös, että riippumaton pääsy avaruuteen on säilytettävä Euroopan riippumattomuuden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi kohtuullisin ehdoin siten, että suositaan eurooppalaisia kantoraketteja ja kantolaitteita ja varmistetaan toiminnan ja teollisuuden organisaatiomuotojen tarkoituksenmukaisuus yhteisten vaatimusten osalta, ja kannustaa siksi komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia strategisella kantorakettialalla ja muun muassa kiinnittämään siihen erityistä huomiota avaruusteollisuuspolitiikassa;

| 41. | kehottaa komissiota käsittelemään asianmukaisesti taloudellisia ja käytännön edellytyksiä tulevissa tutkimuksen puiteohjelmissa; katsoo erityisesti, että avaruussovelluksiin liittyvä tutkimus- ja kehittämistoiminta olisi integroitava, sillä ne ovat keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita erilaisilla alakohtaisilla tutkimusaloilla, kuten ilmastonmuutos, ympäristö, liikenne ja maatalous, pikemminkin kuin erillinen avaruuteen liittyvä aihealue; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota käsittelemään asianmukaisesti taloudellisia ja käytännön edellytyksiä tulevissa tutkimuksen puiteohjelmissa; katsoo erityisesti, että avaruussovelluksiin liittyvä tutkimus- ja kehittämistoiminta olisi integroitava, sillä ne ovat keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita erilaisilla alakohtaisilla tutkimusaloilla, kuten ilmastonmuutos, ympäristö, liikenne ja maatalous, pikemminkin kuin erillinen avaruuteen liittyvä aihealue;

| 42. | kehottaa komissiota yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa selvittämään vaihtoehtoja avaruuden tutkimiseksi siten, että se ilmoittaa eri vaihtoehtoihin liittyvät kustannukset ja mahdolliset hyödyt; katsoo, että on syytä kehittää yhteinen strategia kansainvälisten kumppanien kanssa kaikkien sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan yhteistyösopimuksen kautta, johon Euroopan unioni osallistuu kohtuullisella panoksella; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa selvittämään vaihtoehtoja avaruuden tutkimiseksi siten, että se ilmoittaa eri vaihtoehtoihin liittyvät kustannukset ja mahdolliset hyödyt; katsoo, että on syytä kehittää yhteinen strategia kansainvälisten kumppanien kanssa kaikkien sidosryhmien yhteisymmärrykseen perustuvan yhteistyösopimuksen kautta, johon Euroopan unioni osallistuu kohtuullisella panoksella;

Kansainvälinen yhteistyö

| 43. | vahvistaa, että rauhanomaisissa tarkoituksissa toteutettava kansainvälinen yhteistyö yksi EU:n perusarvoista ja muodostaa sen politiikan perustan; katsoo, että kansainvälisellä yhteistyöllä olisi edistettävä eurooppalaista teknologiaa, infrastruktuuria ja palveluja, tieteellistä, teknistä ja teollista huippuosaamista, mahdollisimman hyvää tiedonsaantia eurooppalaisille käyttäjille, tietämyksen jakamista ja sellaisten sovellusten yhteentoimivaa kehittämistä, joita voidaan hyödyntää pyrittäessä vastaamaan suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joiden parissa Eurooppa ja maailma tällä hetkellä kamppailevat; huomauttaa, että Euroopan unionin olisi oltava johtoasemassa avaruusalalla ja säilytettävä merkittävä strateginen asema maailman tasolla, etenkin kansainvälisissä neuvotteluissa avaruustilannetietoisuutta edistävästä järjestelmästä ja avaruuden tutkimuksesta; korostaa, että avaruuspolitiikan alan toimet voidaan toteuttaa tehokkaammin teollisuusyhteistyön sekä merkittäviä kehitysohjelmia, kuten kansainvälistä avaruusasemaa, koskevien investointien jakamisen kautta; |
| --- | --- |

43.

vahvistaa, että rauhanomaisissa tarkoituksissa toteutettava kansainvälinen yhteistyö yksi EU:n perusarvoista ja muodostaa sen politiikan perustan; katsoo, että kansainvälisellä yhteistyöllä olisi edistettävä eurooppalaista teknologiaa, infrastruktuuria ja palveluja, tieteellistä, teknistä ja teollista huippuosaamista, mahdollisimman hyvää tiedonsaantia eurooppalaisille käyttäjille, tietämyksen jakamista ja sellaisten sovellusten yhteentoimivaa kehittämistä, joita voidaan hyödyntää pyrittäessä vastaamaan suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joiden parissa Eurooppa ja maailma tällä hetkellä kamppailevat; huomauttaa, että Euroopan unionin olisi oltava johtoasemassa avaruusalalla ja säilytettävä merkittävä strateginen asema maailman tasolla, etenkin kansainvälisissä neuvotteluissa avaruustilannetietoisuutta edistävästä järjestelmästä ja avaruuden tutkimuksesta; korostaa, että avaruuspolitiikan alan toimet voidaan toteuttaa tehokkaammin teollisuusyhteistyön sekä merkittäviä kehitysohjelmia, kuten kansainvälistä avaruusasemaa, koskevien investointien jakamisen kautta;

| 44. | korostaa, miten tärkeää on varmistaa EU:n asianmukainen rooli toimittaessa tulevissa katastrofeissa EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

44.

korostaa, miten tärkeää on varmistaa EU:n asianmukainen rooli toimittaessa tulevissa katastrofeissa EU:ssa ja sen ulkopuolella;

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa kansainvälisen yhteistyöstrategian, jolla vahvistetaan avaruuspolitiikan alan vuoropuhelua strategisten kumppaneiden (Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja Japanin) kanssa ja selvitetään mahdollisuutta käynnistää samanlainen vuoropuhelu muiden, Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten nousevien talouksien kanssa; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön kanssa kansainvälisen yhteistyöstrategian, jolla vahvistetaan avaruuspolitiikan alan vuoropuhelua strategisten kumppaneiden (Yhdysvaltojen, Venäjän federaation ja Japanin) kanssa ja selvitetään mahdollisuutta käynnistää samanlainen vuoropuhelu muiden, Kiinan, Intian ja Brasilian kaltaisten nousevien talouksien kanssa;

| 46. | muistuttaa Euroopan unionin poliittisia päättäjiä siitä, että suurin osa maailman institutionaalisista markkinoista ei valitettavasti ole avoin kansainväliselle kilpailulle ja että suunnitellun kansainvälisen yhteistyön on perustuttava ehtoihin, jotka mahdollistavat tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa Euroopan unionin poliittisia päättäjiä siitä, että suurin osa maailman institutionaalisista markkinoista ei valitettavasti ole avoin kansainväliselle kilpailulle ja että suunnitellun kansainvälisen yhteistyön on perustuttava ehtoihin, jotka mahdollistavat tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset;

| 47. | korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on toivottavaa etenkin tutkimuksen alalla mutta sen on perustuttava vastavuoroisuuteen ja molemminpuoliseen hyötyyn; pitää valitettavana, että tärkeimpien kilpailijoidemme avaruusalan institutionaaliset markkinat ovat suljettuja ulkomaisilta yrityksiltä eli myös eurooppalaisilta yrityksiltä; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on toivottavaa etenkin tutkimuksen alalla mutta sen on perustuttava vastavuoroisuuteen ja molemminpuoliseen hyötyyn; pitää valitettavana, että tärkeimpien kilpailijoidemme avaruusalan institutionaaliset markkinat ovat suljettuja ulkomaisilta yrityksiltä eli myös eurooppalaisilta yrityksiltä;

Euroopan unionin ja Euroopan avaruusjärjestön väliset suhteet

| 48. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 189 artiklan mukaisesti "unioni luo tarvittavat yhteydet Euroopan avaruusjärjestöön", jotta voidaan määritellä keskinäiset velvollisuudet ja välttää tehtävien ja investointien päällekkäisyys; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 189 artiklan mukaisesti "unioni luo tarvittavat yhteydet Euroopan avaruusjärjestöön", jotta voidaan määritellä keskinäiset velvollisuudet ja välttää tehtävien ja investointien päällekkäisyys;

| 49. | katsoo, että unionin kasvava rooli avaruusasioissa edellyttää sen ja Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen välisten suhteiden uudelleenmäärittelyä siten, että otetaan huomioon, että Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen kehittämät tekniset valmiudet ja ohjelmointivalmiudet ovat ratkaisevan tärkeitä teknisten valmiuksien ja Euroopan teollisuuden korkean tason kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta, ja että unioni voisi keskittyä operaatioihin, kehitystoimiin, tarvitsemiensa avaruusjärjestelmien jatkuvuuteen sekä markkinoiden kansainväliseen laajentamiseen ja käyttäjien vaatimuksiin; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että unionin kasvava rooli avaruusasioissa edellyttää sen ja Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen välisten suhteiden uudelleenmäärittelyä siten, että otetaan huomioon, että Euroopan avaruusjärjestön sekä kansallisten virastojen kehittämät tekniset valmiudet ja ohjelmointivalmiudet ovat ratkaisevan tärkeitä teknisten valmiuksien ja Euroopan teollisuuden korkean tason kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta, ja että unioni voisi keskittyä operaatioihin, kehitystoimiin, tarvitsemiensa avaruusjärjestelmien jatkuvuuteen sekä markkinoiden kansainväliseen laajentamiseen ja käyttäjien vaatimuksiin;

| 50. | kehottaa komissiota hoitamaan tehtävänsä poliittisena johtajana ja sen puolesta toimivien organisaatioiden valvontaelimenä; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota hoitamaan tehtävänsä poliittisena johtajana ja sen puolesta toimivien organisaatioiden valvontaelimenä;

*

*           *

| 51. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

51.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0093.

(3)  EUVL L 261, 6.8.2004, s. 63.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0265.

(5)  EUVL C 146 E, 12.6.2008, s. 226.

(6)  EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1.

(7)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1.

(8)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/25

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Ruoan haaskauksen välttäminen

P7_TA(2012)0014

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 toimista ruoan haaskauksen välttämiseksi: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2011/2175(INI))

(2013/C 227 E/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden ja ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden ja ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista,

| — | ottaa huomioon jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (1),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta "Biojätehuolto Euroopan unionissa" (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta "Biojätehuolto Euroopan unionissa" (2),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista tuloista maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista tuloista maanviljelijöille: toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan (3),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (4),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?" (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?" (5),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston julkaiseman taustaselvityksen elintarvikejätteestä EU-27:ssä (2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston julkaiseman taustaselvityksen elintarvikejätteestä EU-27:ssä (2010),

| — | ottaa huomioon FAO:n tutkimuksen "Global food losses and food waste" (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n tutkimuksen "Global food losses and food waste" (2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0430/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0430/2011),

| A. | ottaa huomioon, että elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kuluttajavaihe mukaan luettuna, päätyy Euroopassa vuosittain yhä suurempi osa – joidenkin arvioiden mukaan jopa 50 prosenttia – terveellisestä ja syötäväksi kelpaavasta ruoasta jätteeksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kuluttajavaihe mukaan luettuna, päätyy Euroopassa vuosittain yhä suurempi osa – joidenkin arvioiden mukaan jopa 50 prosenttia – terveellisestä ja syötäväksi kelpaavasta ruoasta jätteeksi;

| B. | ottaa huomioon, että komission julkaisemassa selvityksessä arvioidaan, että elintarvikejätettä syntyy 27 jäsenvaltiossa vuosittain noin 89 miljoonaa tonnia eli 179 kg henkeä kohden, ja toteaa, että vaihtelut yksittäisten jäsenvaltioiden ja toimialojen välillä ovat suuria eikä luvuissa ole vielä edes otettu huomioon maataloustuotannossa syntyvää elintarvikejätettä tai takaisin mereen heitettyjä kalansaaliita; toteaa, että elintarvikejätteen kokonaismäärä kasvanee noin 126 miljoonaan tonniin (40 prosentin lisäys) vuoteen 2020 mennessä, jollei toteuteta ylimääräisiä toimia tai toimenpiteitä sen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission julkaisemassa selvityksessä arvioidaan, että elintarvikejätettä syntyy 27 jäsenvaltiossa vuosittain noin 89 miljoonaa tonnia eli 179 kg henkeä kohden, ja toteaa, että vaihtelut yksittäisten jäsenvaltioiden ja toimialojen välillä ovat suuria eikä luvuissa ole vielä edes otettu huomioon maataloustuotannossa syntyvää elintarvikejätettä tai takaisin mereen heitettyjä kalansaaliita; toteaa, että elintarvikejätteen kokonaismäärä kasvanee noin 126 miljoonaan tonniin (40 prosentin lisäys) vuoteen 2020 mennessä, jollei toteuteta ylimääräisiä toimia tai toimenpiteitä sen ehkäisemiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa elää yhä 79 miljoonaa ihmistä köyhyysrajan alapuolella, eli yli 15 prosenttia kansalaisista ansaitsee vähemmän kuin 60 prosenttia asuinmaansa keskitulosta; ottaa huomioon, että näistä ihmisistä 16 miljoonaa on saanut elintarvikeapua hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa elää yhä 79 miljoonaa ihmistä köyhyysrajan alapuolella, eli yli 15 prosenttia kansalaisista ansaitsee vähemmän kuin 60 prosenttia asuinmaansa keskitulosta; ottaa huomioon, että näistä ihmisistä 16 miljoonaa on saanut elintarvikeapua hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta;

| D. | ottaa huomioon FAO:n ilmoittamat hälyttävät luvut, joiden mukaan 925:tä miljoonaa ihmistä maailmassa uhkaa tällä hetkellä aliravitsemus ja jotka vievät entistä kaukaisemmaksi mahdollisuuden saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet, joihin kuuluu köyhyyden ja nälän puolittaminen vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon FAO:n ilmoittamat hälyttävät luvut, joiden mukaan 925:tä miljoonaa ihmistä maailmassa uhkaa tällä hetkellä aliravitsemus ja jotka vievät entistä kaukaisemmaksi mahdollisuuden saavuttaa vuosituhannen kehitystavoitteet, joihin kuuluu köyhyyden ja nälän puolittaminen vuoteen 2015 mennessä;

| E. | ottaa huomioon, että FAO:n tutkimuksen mukaan maailman väkiluvun ennakoitu kasvu 7 miljardista 9 miljardiin edellyttää elintarviketarjonnan kasvua vähintään 70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että FAO:n tutkimuksen mukaan maailman väkiluvun ennakoitu kasvu 7 miljardista 9 miljardiin edellyttää elintarviketarjonnan kasvua vähintään 70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä;

| F. | ottaa huomioon, että maailman viljantuotanto on vuodesta 1960 vuoteen 2010 kasvanut 824 miljoonasta tonnista noin 2,2 miljardiin tonniin ja että tuotanto kasvaa 27 miljoonalla tonnilla joka vuosi; ottaa huomioon, että jos maailman maataloustuotanto jatkaa samaa kehityskulkua, vuoteen 2050 mennessä nykytilanteeseen verrattuna saavutettu viljantuotannon kasvu riittäisi maailman väestön ruokkimiseen; toteaa, että sadonkorjuun jälkeinen hävikki on noin 14 prosenttia kokonaistuotannosta ja että jakelun aikana ja kotitalouksissa hukkaan menee vielä 15 prosenttia, mikä merkitsee, että kolme viidesosaa tarjonnan kasvusta, joka tarvitaan vuoteen 2050 mennessä, voitaisiin saavuttaa, jos vain lakkaisimme haaskaamasta ruokaa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maailman viljantuotanto on vuodesta 1960 vuoteen 2010 kasvanut 824 miljoonasta tonnista noin 2,2 miljardiin tonniin ja että tuotanto kasvaa 27 miljoonalla tonnilla joka vuosi; ottaa huomioon, että jos maailman maataloustuotanto jatkaa samaa kehityskulkua, vuoteen 2050 mennessä nykytilanteeseen verrattuna saavutettu viljantuotannon kasvu riittäisi maailman väestön ruokkimiseen; toteaa, että sadonkorjuun jälkeinen hävikki on noin 14 prosenttia kokonaistuotannosta ja että jakelun aikana ja kotitalouksissa hukkaan menee vielä 15 prosenttia, mikä merkitsee, että kolme viidesosaa tarjonnan kasvusta, joka tarvitaan vuoteen 2050 mennessä, voitaisiin saavuttaa, jos vain lakkaisimme haaskaamasta ruokaa;

| G. | ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen vähentäminen on tärkeä ensiaskel nälän torjumiseksi maailmassa, FAO:n arvioimaan lisääntyvään kysyntään vastaamiseksi sekä väestön ravitsemustason parantamiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen vähentäminen on tärkeä ensiaskel nälän torjumiseksi maailmassa, FAO:n arvioimaan lisääntyvään kysyntään vastaamiseksi sekä väestön ravitsemustason parantamiseksi;

| H. | katsoo, että elintarvikkeiden haaskauksen vähentäminen tehostaisi maankäyttöä, parantaisi vesivarojen hoitoa ja vaikuttaisi myönteisesti koko maatalouteen maailmanlaajuisesti sekä tukisi voimakkaasti aliravitsemuksen torjuntaa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että elintarvikkeiden haaskauksen vähentäminen tehostaisi maankäyttöä, parantaisi vesivarojen hoitoa ja vaikuttaisi myönteisesti koko maatalouteen maailmanlaajuisesti sekä tukisi voimakkaasti aliravitsemuksen torjuntaa kehitysmaissa;

| I. | ottaa huomioon, että ruoan haaskauksesta ei aiheudu ainoastaan eettisiä, taloudellisia, sosiaalisia ja ravitsemuksellisia vaan myös terveyteen ja ympäristöön liittyviä seurauksia, koska käyttämättä jääneet ruokavuoret lisäävät merkittävästi ilmaston lämpenemistä ja ruokajäte synnyttää metaania, joka on kasvihuonekaasuna 21 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ruoan haaskauksesta ei aiheudu ainoastaan eettisiä, taloudellisia, sosiaalisia ja ravitsemuksellisia vaan myös terveyteen ja ympäristöön liittyviä seurauksia, koska käyttämättä jääneet ruokavuoret lisäävät merkittävästi ilmaston lämpenemistä ja ruokajäte synnyttää metaania, joka on kasvihuonekaasuna 21 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi;

| J. | ottaa huomioon, että kuluttajat kehitysmaissa haaskaavat hyvin vähän ruokaa; ottaa lisäksi huomioon, että ruokaa menee kehitysmaissa hukkaan pääasiassa koko elintarvikeketjuun liittyvien taloudellisten ja teknisten rajoitteiden vuoksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kuluttajat kehitysmaissa haaskaavat hyvin vähän ruokaa; ottaa lisäksi huomioon, että ruokaa menee kehitysmaissa hukkaan pääasiassa koko elintarvikeketjuun liittyvien taloudellisten ja teknisten rajoitteiden vuoksi;

| K. | ottaa huomioon, että menneinä vuosikymmeninä, kun elintarviketuotanto oli runsasta, ruoan haaskaukseen puuttuminen ei Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ollut politiikassa tärkeällä sijalla, mikä johti siihen, että ruokaa haaskattiin kaiken kaikkiaan enemmän kautta koko elintarvikeketjun; ottaa huomioon, että Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ruokaa menee hukkaan pääasiassa vähittäismyynti- ja kulutusvaiheessa, kun taas kehitysmaissa hävikki on yleisintä tuotanto-, sadonkorjuu-, jalostus- ja kuljetusvaiheissa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että menneinä vuosikymmeninä, kun elintarviketuotanto oli runsasta, ruoan haaskaukseen puuttuminen ei Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ollut politiikassa tärkeällä sijalla, mikä johti siihen, että ruokaa haaskattiin kaiken kaikkiaan enemmän kautta koko elintarvikeketjun; ottaa huomioon, että Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ruokaa menee hukkaan pääasiassa vähittäismyynti- ja kulutusvaiheessa, kun taas kehitysmaissa hävikki on yleisintä tuotanto-, sadonkorjuu-, jalostus- ja kuljetusvaiheissa;

| L. | ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan jokaista tuotettua ruokakiloa kohden ilmastoon vapautuu keskimäärin 4,5 kiloa hiilidioksidia; ottaa huomioon, että ruokaa heitetään Euroopassa hukkaan noin 89 miljoonaa tonnia vuodessa, mistä syntyy 170 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka jakautuu seuraavasti: elintarviketeollisuus 59 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, kotitaloudet 78 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja muut 33 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa; ottaa huomioon, että ruoasta kuluttamatta jäävän 30 prosentin osuuden tuottamiseen tarvitaan 50 prosenttia enemmän kasteluvettä ja että yhden naudanlihakilon tuottamiseen kuluu 5–10 tonnia vettä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan jokaista tuotettua ruokakiloa kohden ilmastoon vapautuu keskimäärin 4,5 kiloa hiilidioksidia; ottaa huomioon, että ruokaa heitetään Euroopassa hukkaan noin 89 miljoonaa tonnia vuodessa, mistä syntyy 170 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, joka jakautuu seuraavasti: elintarviketeollisuus 59 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia, kotitaloudet 78 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja muut 33 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa; ottaa huomioon, että ruoasta kuluttamatta jäävän 30 prosentin osuuden tuottamiseen tarvitaan 50 prosenttia enemmän kasteluvettä ja että yhden naudanlihakilon tuottamiseen kuluu 5–10 tonnia vettä;

| M. | ottaa huomioon, että uhattuna olevan elintarviketurvan lisäksi kolikon toisena puolena ovat rikkaille maille ominaiset vitsaukset, kuten liikalihavuus, sydän- ja verisuonitaudit ja syövät, joiden taustatekijänä on runsaasti rasvaa ja proteiineja sisältävä ruokavalio, ja että tämän seurauksena yliravittuja on maailmassa lukumääräisesti yhtä paljon kuin heikosti ravittuja ja aliravittuja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että uhattuna olevan elintarviketurvan lisäksi kolikon toisena puolena ovat rikkaille maille ominaiset vitsaukset, kuten liikalihavuus, sydän- ja verisuonitaudit ja syövät, joiden taustatekijänä on runsaasti rasvaa ja proteiineja sisältävä ruokavalio, ja että tämän seurauksena yliravittuja on maailmassa lukumääräisesti yhtä paljon kuin heikosti ravittuja ja aliravittuja;

| N. | ottaa huomioon, että tuotantopanosten viimeaikainen lasku on ristiriidassa sen kanssa, että elintarviketarjontaa on lisättävä EU:ssa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tuotantopanosten viimeaikainen lasku on ristiriidassa sen kanssa, että elintarviketarjontaa on lisättävä EU:ssa;

| O. | ottaa huomioon, että kehitysmaille elintarvikeketjun tehostamiseksi myönnetty tuki voi hyödyttää suoraan paikallisia talouksia ja näiden maiden kestävää kasvua, mutta se voi myös epäsuorasti parantaa maataloustuotteiden kansainvälisen kaupan tasapainoa ja helpottaa luonnonvarojen uudelleenjakamista; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kehitysmaille elintarvikeketjun tehostamiseksi myönnetty tuki voi hyödyttää suoraan paikallisia talouksia ja näiden maiden kestävää kasvua, mutta se voi myös epäsuorasti parantaa maataloustuotteiden kansainvälisen kaupan tasapainoa ja helpottaa luonnonvarojen uudelleenjakamista;

| P. | ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen maailmanlaajuisessa torjunnassa on erittäin tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihto sekä unionin tasolla että kansainvälisesti, samoin kuin avun tarjoaminen kehitysmaille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen maailmanlaajuisessa torjunnassa on erittäin tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihto sekä unionin tasolla että kansainvälisesti, samoin kuin avun tarjoaminen kehitysmaille;

| Q. | ottaa huomioon, että yhä useampi jäsenvaltio on käynnistämässä aloitteita valistaakseen väestöä ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista, tavoista vähentää sitä sekä tavoista edistää kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yhä useampi jäsenvaltio on käynnistämässä aloitteita valistaakseen väestöä ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista, tavoista vähentää sitä sekä tavoista edistää kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria;

| R. | ottaa huomioon, että ruokaa menee hukkaan kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa aina maataloustuotannosta varastointiin, jalostukseen, jakeluun, hallintaan ja kulutukseen asti; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ruokaa menee hukkaan kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa aina maataloustuotannosta varastointiin, jalostukseen, jakeluun, hallintaan ja kulutukseen asti;

| S. | ottaa huomioon, että päävastuu elintarviketurvasta sekä ruoan vältettävissä olevan haaskauksen ehkäisemisestä silloin, kun se on mahdollista, kuuluu elintarvikeketjun toimijoille; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että päävastuu elintarviketurvasta sekä ruoan vältettävissä olevan haaskauksen ehkäisemisestä silloin, kun se on mahdollista, kuuluu elintarvikeketjun toimijoille;

| T. | ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat kieltäneet elintarvikkeiden myynnin omakustannushintaa halvemmalla, jolloin vähittäiskauppiailla ei ole mahdollisuutta myydä myymättä jääneitä tuoreita elintarvikkeita kuluttajille halvemmalla päivän päätteeksi, mikä lisää entisestään elintarvikeketjun aikaista ruokahävikkiä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat kieltäneet elintarvikkeiden myynnin omakustannushintaa halvemmalla, jolloin vähittäiskauppiailla ei ole mahdollisuutta myydä myymättä jääneitä tuoreita elintarvikkeita kuluttajille halvemmalla päivän päätteeksi, mikä lisää entisestään elintarvikeketjun aikaista ruokahävikkiä;

| U. | ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyssä asetuksessa elintarviketietojen antamisesta kuluttajille täsmennetään, että elintarvikkeita, joihin on merkitty viimeinen käyttöpäivä, ei pidetä turvallisina tuon ajankohdan jälkeen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyssä asetuksessa elintarviketietojen antamisesta kuluttajille täsmennetään, että elintarvikkeita, joihin on merkitty viimeinen käyttöpäivä, ei pidetä turvallisina tuon ajankohdan jälkeen;

| V. | ottaa huomioon, että elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi sekä elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneeli (European Sustainable Consumption and Production Roundtable) tekevät työtä koko elintarvikeketjun tehokkuuden ja kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi sekä elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneeli (European Sustainable Consumption and Production Roundtable) tekevät työtä koko elintarvikeketjun tehokkuuden ja kestävyyden parantamiseksi;

| 1. | toteaa, että elintarviketurva on ihmiskunnan perusoikeus, joka toteutuu terveellisen, riittävän, tarkoituksenmukaisen ja ravitsevan ruoan saatavuuden, saannin, käytön ja ajallisen pysyvyyden kautta; korostaa, että maailman elintarviketuotantoon vaikuttavat useat tekijät, kuten se, että luonnonvarat ovat rajalliset suhteessa maailman väkiluvun kasvuun ja että huono-osaisimmilla väestönosilla on rajoitetut mahdollisuudet saada elintarvikkeita; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että elintarviketurva on ihmiskunnan perusoikeus, joka toteutuu terveellisen, riittävän, tarkoituksenmukaisen ja ravitsevan ruoan saatavuuden, saannin, käytön ja ajallisen pysyvyyden kautta; korostaa, että maailman elintarviketuotantoon vaikuttavat useat tekijät, kuten se, että luonnonvarat ovat rajalliset suhteessa maailman väkiluvun kasvuun ja että huono-osaisimmilla väestönosilla on rajoitetut mahdollisuudet saada elintarvikkeita;

| 2. | pyytää neuvostoa, komissiota, jäsenvaltioita ja elintarvikeketjun toimijoita käsittelemään pikaisesti ruoan haaskausta koskevaa ongelmaa elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kulutusvaihe mukaan luettuna, ja laatimaan ohjeita tavoista parantaa elintarvikeketjun tehokkuutta kullakin alalla sekä tukemaan näitä tapoja ja kannustaa niitä nostamaan tämän unionin poliittisen toimintaohjelman ensisijaiseksi tavoitteeksi; pyytää tässä yhteydessä komissiota jakamaan tietoa sekä elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin että elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevän EU:n paneelin parhaillaan tekemästä työstä, muun muassa niiden antamista suosituksista ruoan haaskauksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa, komissiota, jäsenvaltioita ja elintarvikeketjun toimijoita käsittelemään pikaisesti ruoan haaskausta koskevaa ongelmaa elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, kulutusvaihe mukaan luettuna, ja laatimaan ohjeita tavoista parantaa elintarvikeketjun tehokkuutta kullakin alalla sekä tukemaan näitä tapoja ja kannustaa niitä nostamaan tämän unionin poliittisen toimintaohjelman ensisijaiseksi tavoitteeksi; pyytää tässä yhteydessä komissiota jakamaan tietoa sekä elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin että elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevän EU:n paneelin parhaillaan tekemästä työstä, muun muassa niiden antamista suosituksista ruoan haaskauksen torjumiseksi;

| 3. | on huolestunut siitä, että joka päivä huomattava määrä täysin syötäväksi kelpaavaa ruokaa heitetään pois ja että ruoan haaskaus aiheuttaa sekä ympäristöön liittyviä ja eettisiä ongelmia että taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia, mistä aiheutuu sisämarkkinahaasteita sekä liiketoiminnalle että kuluttajille; kehottaa komissiota näin ollen analysoimaan, mistä syystä Euroopassa vuosittain noin 50 prosenttia tuotetusta ruoasta heitetään pois, haaskataan ja viedään kaatopaikalle ja mitä seurauksia siitä on, sekä varmistamaan, että haaskauksesta tehdään tarkka analyysi ja että sen taloudelliset, ympäristöön liittyvät, ravitsemukselliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset arvioidaan; kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan konkreettisia toimia ruoan haaskauksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja samalla biojätteen syntymisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

3.

on huolestunut siitä, että joka päivä huomattava määrä täysin syötäväksi kelpaavaa ruokaa heitetään pois ja että ruoan haaskaus aiheuttaa sekä ympäristöön liittyviä ja eettisiä ongelmia että taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia, mistä aiheutuu sisämarkkinahaasteita sekä liiketoiminnalle että kuluttajille; kehottaa komissiota näin ollen analysoimaan, mistä syystä Euroopassa vuosittain noin 50 prosenttia tuotetusta ruoasta heitetään pois, haaskataan ja viedään kaatopaikalle ja mitä seurauksia siitä on, sekä varmistamaan, että haaskauksesta tehdään tarkka analyysi ja että sen taloudelliset, ympäristöön liittyvät, ravitsemukselliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset arvioidaan; kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan konkreettisia toimia ruoan haaskauksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja samalla biojätteen syntymisen ehkäisemiseksi;

| 4. | huomauttaa, että ruoan haaskauksen syyt ovat moninaiset: ylituotanto, tuotteen virheellinen kohdentaminen (epäsopiva koko tai muoto), tuotteen tai sen pakkauksen vahingoittuminen, kaupan pitämistä koskevat säännöt (ulkomuotoon liittyvät ongelmat tai pakkausvirheet), puutteellinen varastojen hallinta ja markkinointistrategiat; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että ruoan haaskauksen syyt ovat moninaiset: ylituotanto, tuotteen virheellinen kohdentaminen (epäsopiva koko tai muoto), tuotteen tai sen pakkauksen vahingoittuminen, kaupan pitämistä koskevat säännöt (ulkomuotoon liittyvät ongelmat tai pakkausvirheet), puutteellinen varastojen hallinta ja markkinointistrategiat;

| 5. | pyytää komissiota arvioimaan pakkoon perustuvan jätepolitiikan vaikutuksen ruoan haaskaukseen; toivoo, että otettaisiin käyttöön elintarvikeketjun kaikkia vaiheita koskeva pakkoon perustuva jätteiden käsittelypolitiikka soveltamalla "saastuttaja maksaa" -periaatetta; |
| --- | --- |

5.

pyytää komissiota arvioimaan pakkoon perustuvan jätepolitiikan vaikutuksen ruoan haaskaukseen; toivoo, että otettaisiin käyttöön elintarvikeketjun kaikkia vaiheita koskeva pakkoon perustuva jätteiden käsittelypolitiikka soveltamalla "saastuttaja maksaa" -periaatetta;

| 6. | katsoo, että ruoan haaskauksen minimoimiseksi toimiin on saatava mukaan kaikki elintarvikeketjun toimijat ja toimet on kohdennettava haaskauksen eri syihin alakohtaisesti; pyytää komissiota tarkastelemaan tässä mielessä koko elintarvikeketjua ja määrittämään, millä elintarvikeketjun aloilla ruokaa menee hukkaan eniten ja miten ruoan haaskausta voitaisiin ehkäistä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että ruoan haaskauksen minimoimiseksi toimiin on saatava mukaan kaikki elintarvikeketjun toimijat ja toimet on kohdennettava haaskauksen eri syihin alakohtaisesti; pyytää komissiota tarkastelemaan tässä mielessä koko elintarvikeketjua ja määrittämään, millä elintarvikeketjun aloilla ruokaa menee hukkaan eniten ja miten ruoan haaskausta voitaisiin ehkäistä;

| 7. | pyytää komissiota tekemään yhteistyötä FAO:n kanssa yhteisten suuntaviivojen määrittämiseksi sille, miten ruoan haaskausta voidaan vähentää maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

7.

pyytää komissiota tekemään yhteistyötä FAO:n kanssa yhteisten suuntaviivojen määrittämiseksi sille, miten ruoan haaskausta voidaan vähentää maailmanlaajuisesti;

| 8. | toteaa, että ruoan haaskausta olisi käsiteltävä resurssitehokkuuden näkökulmasta, ja pyytää komissiota laatimaan ruoan haaskauksen vähentämiseen tähtääviä erityisaloitteita resurssitehokasta Eurooppaa koskevan lippulaivahankkeen yhteydessä varmistaakseen, että tähän asiaan kiinnitetään yhtä paljon huomiota kuin energiatehokkuuteen ja että siitä valistetaan yhtä paljon, koska ne ovat ympäristön ja tulevaisuutemme kannalta yhtä tärkeitä; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että ruoan haaskausta olisi käsiteltävä resurssitehokkuuden näkökulmasta, ja pyytää komissiota laatimaan ruoan haaskauksen vähentämiseen tähtääviä erityisaloitteita resurssitehokasta Eurooppaa koskevan lippulaivahankkeen yhteydessä varmistaakseen, että tähän asiaan kiinnitetään yhtä paljon huomiota kuin energiatehokkuuteen ja että siitä valistetaan yhtä paljon, koska ne ovat ympäristön ja tulevaisuutemme kannalta yhtä tärkeitä;

| 9. | pyytää komissiota asettamaan jäsenvaltioille erityisiä ruokajätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita osana jäsenvaltioille vuoden 2014 loppuun mennessä asetettavia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita, kuten vuonna 2008 annetussa jätehuollon puitedirektiivissä suositellaan; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota asettamaan jäsenvaltioille erityisiä ruokajätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita osana jäsenvaltioille vuoden 2014 loppuun mennessä asetettavia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita, kuten vuonna 2008 annetussa jätehuollon puitedirektiivissä suositellaan;

| 10. | pitää välttämättömänä vähentää ruoan haaskausta elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa pellolta pöytään; painottaa tarvetta laatia käytännön toimiin unionin ja jäsenvaltioiden tasolla johtava koordinoitu strategia, johon liittyy parhaiden käytäntöjen vaihtaminen ja jonka tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia ruoan haaskauksen välttämiseksi sekä tehostaa elintarvikeketjua; katsoo, että tähän voitaisiin päästä edistämällä tuottajien ja kuluttajien välisiä suoria yhteyksiä ja lyhentämällä elintarvikeketjua sekä kehottamalla sidosryhmiä jakamaan vastuita enemmän ja rohkaisemalla niitä tehostamaan koordinointia ja parantamaan logistiikkaa, kuljetusta, varaston hallintoa ja pakkausta; |
| --- | --- |

10.

pitää välttämättömänä vähentää ruoan haaskausta elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa pellolta pöytään; painottaa tarvetta laatia käytännön toimiin unionin ja jäsenvaltioiden tasolla johtava koordinoitu strategia, johon liittyy parhaiden käytäntöjen vaihtaminen ja jonka tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia ruoan haaskauksen välttämiseksi sekä tehostaa elintarvikeketjua; katsoo, että tähän voitaisiin päästä edistämällä tuottajien ja kuluttajien välisiä suoria yhteyksiä ja lyhentämällä elintarvikeketjua sekä kehottamalla sidosryhmiä jakamaan vastuita enemmän ja rohkaisemalla niitä tehostamaan koordinointia ja parantamaan logistiikkaa, kuljetusta, varaston hallintoa ja pakkausta;

| 11. | pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä vaihtamaan hyviä käytäntöjä sekä yhdistämään tiedot, joita saadaan asiaa käsitteleviltä foorumeilta, kuten kestävyyttä käsittelevä EU:n vähittäiskaupan foorumi, elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneeli, elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi, jäsenvaltioiden epävirallinen verkosto "Friends of Sustainable Food" ja kulutustavarafoorumi; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä vaihtamaan hyviä käytäntöjä sekä yhdistämään tiedot, joita saadaan asiaa käsitteleviltä foorumeilta, kuten kestävyyttä käsittelevä EU:n vähittäiskaupan foorumi, elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneeli, elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi, jäsenvaltioiden epävirallinen verkosto "Friends of Sustainable Food" ja kulutustavarafoorumi;

| 12. | pyytää komissiota tukemaan kehityspolitiikkojen laadinnassa toimia, joilla vähennetään haaskausta elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa kehitysmaissa, joissa tuotantomenetelmät, sadonkorjuun jälkeinen hallinta sekä jalostus- ja pakkausinfrastruktuuri ja -prosessit aiheuttavat ongelmia ja ovat epäasianmukaisia; ehdottaa, että tuetaan maatalouslaitteiden ja -infrastruktuurin uudenaikaistamista sadonkorjuun jälkeisen hävikin vähentämiseksi ja elintarvikkeiden säilyvyysajan pidentämiseksi; katsoo lisäksi, että elintarvikeketjun tehostaminen voi auttaa kyseisiä maita saavuttamaan elintarvikeomavaraisuuden; |
| --- | --- |

12.

pyytää komissiota tukemaan kehityspolitiikkojen laadinnassa toimia, joilla vähennetään haaskausta elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa kehitysmaissa, joissa tuotantomenetelmät, sadonkorjuun jälkeinen hallinta sekä jalostus- ja pakkausinfrastruktuuri ja -prosessit aiheuttavat ongelmia ja ovat epäasianmukaisia; ehdottaa, että tuetaan maatalouslaitteiden ja -infrastruktuurin uudenaikaistamista sadonkorjuun jälkeisen hävikin vähentämiseksi ja elintarvikkeiden säilyvyysajan pidentämiseksi; katsoo lisäksi, että elintarvikeketjun tehostaminen voi auttaa kyseisiä maita saavuttamaan elintarvikeomavaraisuuden;

| 13. | kehottaa ruoan haaskauksen ehkäisemiseksi kohdentamaan uudelleen unionin tason tukitoimenpiteitä, jotka koskevat elintarvikkeiden jakelua epäsuotuisimmassa asemassa oleville unionin kansalaisille, unionin tukea maidon ja maitotuotteiden toimittamiselle koululaisille ja ohjelmaa, jolla tuetaan hedelmien kulutusta kouluissa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa ruoan haaskauksen ehkäisemiseksi kohdentamaan uudelleen unionin tason tukitoimenpiteitä, jotka koskevat elintarvikkeiden jakelua epäsuotuisimmassa asemassa oleville unionin kansalaisille, unionin tukea maidon ja maitotuotteiden toimittamiselle koululaisille ja ohjelmaa, jolla tuetaan hedelmien kulutusta kouluissa;

| 14. | panee merkille, että ruoan haaskauksen ja biojätteen määritelmiin liittyy epätietoisuutta; katsoo, että tavanomaisesti ruoan haaskauksen käsitetään tarkoittavan elintarvikeketjusta taloudellisista, esteettisistä tai lähenevästä vanhentumisajasta johtuen poisheitettyjä, mutta yhä täysin syötäväksi kelpaavia ja ihmisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita, jotka mahdollisen vaihtoehtoisen käytön puuttuessa hävitetään, mistä aiheutuu ulkoisia haittavaikutuksia ympäristölle sekä taloudellisia kustannuksia ja tulonmenetyksiä yrityksille; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että ruoan haaskauksen ja biojätteen määritelmiin liittyy epätietoisuutta; katsoo, että tavanomaisesti ruoan haaskauksen käsitetään tarkoittavan elintarvikeketjusta taloudellisista, esteettisistä tai lähenevästä vanhentumisajasta johtuen poisheitettyjä, mutta yhä täysin syötäväksi kelpaavia ja ihmisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita, jotka mahdollisen vaihtoehtoisen käytön puuttuessa hävitetään, mistä aiheutuu ulkoisia haittavaikutuksia ympäristölle sekä taloudellisia kustannuksia ja tulonmenetyksiä yrityksille;

| 15. | panee merkille, että Euroopassa ei ole yhdenmukaista määritelmää ruoan haaskaukselle; kehottaa näin ollen komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, jossa määritellään ruoan haaskauksen tyypit, ja määrittelemään samassa yhteydessä erikseen "biopolttoaineeksi" tai "biojätteeksi" tarkoitetut elintarvikejätteet, jotka eroavat tavallisesta ruokajätteestä, koska ne käytetään uudelleen energiantuotantoon; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että Euroopassa ei ole yhdenmukaista määritelmää ruoan haaskaukselle; kehottaa näin ollen komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, jossa määritellään ruoan haaskauksen tyypit, ja määrittelemään samassa yhteydessä erikseen "biopolttoaineeksi" tai "biojätteeksi" tarkoitetut elintarvikejätteet, jotka eroavat tavallisesta ruokajätteestä, koska ne käytetään uudelleen energiantuotantoon;

| 16. | katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi sallittava vähittäiskauppiaiden alentaa merkittävästi tuoretuotteiden hintaa ja myydä niitä omakustannushintaa halvemmalla niiden viimeisen myyntipäivän lähestyessä, jotta saadaan vähennettyä myymättä jääneen poisheitetyn ruoan määrää ja pystytään tarjoamaan pienituloisemmille kuluttajille mahdollisuus ostaa laadukasta ruokaa halvemmalla; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi sallittava vähittäiskauppiaiden alentaa merkittävästi tuoretuotteiden hintaa ja myydä niitä omakustannushintaa halvemmalla niiden viimeisen myyntipäivän lähestyessä, jotta saadaan vähennettyä myymättä jääneen poisheitetyn ruoan määrää ja pystytään tarjoamaan pienituloisemmille kuluttajille mahdollisuus ostaa laadukasta ruokaa halvemmalla;

| 17. | korostaa, että erityispiirteistään johtuen maatalous on resurssitehokasta ja voi olla keskeisessä asemassa ja edelläkävijä ruoan haaskauksen torjunnassa; kehottaa siksi komissiota sisällyttämään tuleviin elintarvikkeiden viljelyä, kauppaa ja jakelua koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin tähän liittyviä kunnianhimoisia toimenpiteitä; toivoo yhteisiä toimia, joilla pyritään maatalouteen liittyvään tutkimukseen, tieteeseen, teknologiaan, koulutukseen, tiedottamiseen ja innovointiin tehtävin sijoituksin vähentämään ruoan päätymistä jätteeksi sekä kouluttamaan ja kannustamaan kuluttajia toimimaan vastuullisemmin ja tietoisemmin ruoan haaskauksen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että erityispiirteistään johtuen maatalous on resurssitehokasta ja voi olla keskeisessä asemassa ja edelläkävijä ruoan haaskauksen torjunnassa; kehottaa siksi komissiota sisällyttämään tuleviin elintarvikkeiden viljelyä, kauppaa ja jakelua koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin tähän liittyviä kunnianhimoisia toimenpiteitä; toivoo yhteisiä toimia, joilla pyritään maatalouteen liittyvään tutkimukseen, tieteeseen, teknologiaan, koulutukseen, tiedottamiseen ja innovointiin tehtävin sijoituksin vähentämään ruoan päätymistä jätteeksi sekä kouluttamaan ja kannustamaan kuluttajia toimimaan vastuullisemmin ja tietoisemmin ruoan haaskauksen ehkäisemiseksi;

| 18. | katsoo, että joko unionin tai jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetyt tai yritysten sisäisissä säännöissä määrätyt ulkonäköön liittyvät laatuvaatimukset, jotka koskevat erityisesti tuoreiden hedelmien ja vihannesten kokoa ja muotoa, ovat usein syynä tuotteiden tarpeettomalle poisheittämiselle ja lisäävät hukkaan menevän ruoan määrää; pyytää sidosryhmiä tunnustamaan epätäydellisen kokoisten tai muotoisten maataloustuotteiden ravitsemuksellisen arvon ja kertomaan siitä, jotta tuotteiden poisheittämistä saadaan vähennettyä; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että joko unionin tai jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetyt tai yritysten sisäisissä säännöissä määrätyt ulkonäköön liittyvät laatuvaatimukset, jotka koskevat erityisesti tuoreiden hedelmien ja vihannesten kokoa ja muotoa, ovat usein syynä tuotteiden tarpeettomalle poisheittämiselle ja lisäävät hukkaan menevän ruoan määrää; pyytää sidosryhmiä tunnustamaan epätäydellisen kokoisten tai muotoisten maataloustuotteiden ravitsemuksellisen arvon ja kertomaan siitä, jotta tuotteiden poisheittämistä saadaan vähennettyä;

| 19. | pyytää komissiota laatimaan ohjeet siitä, miten jätehuollon puitedirektiivin (2008/98/EY) 5 artikla, jossa määritellään sivutuotteet, on pantava täytäntöön, sillä jos unionin lainsäädännössä ei tehdä selvää oikeudellista eroa sen välille, mikä on jätettä ja mikä ei, sivutuotteiden tehokas käyttö saattaa estyä; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota laatimaan ohjeet siitä, miten jätehuollon puitedirektiivin (2008/98/EY) 5 artikla, jossa määritellään sivutuotteet, on pantava täytäntöön, sillä jos unionin lainsäädännössä ei tehdä selvää oikeudellista eroa sen välille, mikä on jätettä ja mikä ei, sivutuotteiden tehokas käyttö saattaa estyä;

| 20. | pyytää komissiota, jäsenvaltioita, jalostajia ja vähittäiskauppiaita laatimaan ohjeita siitä, miten ruoan haaskausta voidaan välttää ja miten resurssitehokkuutta voidaan parantaa kunkin omalla elintarvikeketjun osa-alueella, jotta jatkuvasti saataisiin aikaan jalostukseen, pakkaamiseen ja kuljetukseen liittyviä parannuksia, joilla saadaan vähennettyä ruoan tarpeetonta haaskausta; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota, jäsenvaltioita, jalostajia ja vähittäiskauppiaita laatimaan ohjeita siitä, miten ruoan haaskausta voidaan välttää ja miten resurssitehokkuutta voidaan parantaa kunkin omalla elintarvikeketjun osa-alueella, jotta jatkuvasti saataisiin aikaan jalostukseen, pakkaamiseen ja kuljetukseen liittyviä parannuksia, joilla saadaan vähennettyä ruoan tarpeetonta haaskausta;

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja edistämään toimia, joilla väestölle tiedotetaan ruoan ja maataloustuotannon merkityksestä, ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista sekä tavoista vähentää sitä kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria edistäen; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan ravintotietouteen liittyvien kurssien tarjoamista kaikilla koulutustasoilla korkeakoulut mukaan luettuina siten, että kursseilla selitetään esimerkiksi, kuinka ruokaa on säilytettävä, miten sitä voi laittaa ja miten se hävitetään, ja edistetään näin parempia toimintatapoja; korostaa, että paikallisviranomaisilla ja kunnallisilla laitoksilla on vähittäiskauppiaiden ja tiedotusvälineiden ohella tärkeä tehtävä tarjota tietoa ja tukea kansalaisia ruoan haaskauksen ehkäisemisessä ja vähentämisessä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja edistämään toimia, joilla väestölle tiedotetaan ruoan ja maataloustuotannon merkityksestä, ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista sekä tavoista vähentää sitä kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria edistäen; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan ravintotietouteen liittyvien kurssien tarjoamista kaikilla koulutustasoilla korkeakoulut mukaan luettuina siten, että kursseilla selitetään esimerkiksi, kuinka ruokaa on säilytettävä, miten sitä voi laittaa ja miten se hävitetään, ja edistetään näin parempia toimintatapoja; korostaa, että paikallisviranomaisilla ja kunnallisilla laitoksilla on vähittäiskauppiaiden ja tiedotusvälineiden ohella tärkeä tehtävä tarjota tietoa ja tukea kansalaisia ruoan haaskauksen ehkäisemisessä ja vähentämisessä;

| 22. | suhtautuu myönteisesti useissa jäsenvaltioissa jo kehitettyihin aloitteisiin kerätä paikallisella tasolla myymättä jääneet ja elintarvikeketjun missä tahansa vaiheessa pois heitetyt tuotteet ja jakaa ne vähimmäistoimeentulorajan alapuolella eläville kansalaisille, joilla ei ole varaa ostaa niitä; korostaa, että tässä yhteydessä on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä ja myös aloitteita paikallistasolla; korostaa tässä mielessä yhtäältä vapaaehtoisten arvokasta panosta tuotteiden lajittelussa ja jakelussa ja toisaalta ammattimaisten yritysten panosta haaskausta ehkäisevien järjestelmien ja toimien kehittämisessä; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti useissa jäsenvaltioissa jo kehitettyihin aloitteisiin kerätä paikallisella tasolla myymättä jääneet ja elintarvikeketjun missä tahansa vaiheessa pois heitetyt tuotteet ja jakaa ne vähimmäistoimeentulorajan alapuolella eläville kansalaisille, joilla ei ole varaa ostaa niitä; korostaa, että tässä yhteydessä on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä ja myös aloitteita paikallistasolla; korostaa tässä mielessä yhtäältä vapaaehtoisten arvokasta panosta tuotteiden lajittelussa ja jakelussa ja toisaalta ammattimaisten yritysten panosta haaskausta ehkäisevien järjestelmien ja toimien kehittämisessä;

| 23. | pyytää vähittäiskauppiaita osallistumaan vähävaraisille henkilöille tarkoitettuihin ruoka-apuohjelmiin ja toteuttamaan toimenpiteitä, jotka mahdollistavat niiden tuotteiden myymisen alennuksella, joiden viimeinen käyttöpäivä on lähellä; |
| --- | --- |

23.

pyytää vähittäiskauppiaita osallistumaan vähävaraisille henkilöille tarkoitettuihin ruoka-apuohjelmiin ja toteuttamaan toimenpiteitä, jotka mahdollistavat niiden tuotteiden myymisen alennuksella, joiden viimeinen käyttöpäivä on lähellä;

| 24. | pitää myönteisenä yritysten sekä julkisen, yksityisen, akateemisen ja yhdistyssektorin ammatillisten kumppanien työtä, kun ne laativat ja panevat täytäntöön ruoan haaskauksen torjumiseksi tarkoitettuja koordinoituja toimintaohjelmia unionin tasolla; |
| --- | --- |

24.

pitää myönteisenä yritysten sekä julkisen, yksityisen, akateemisen ja yhdistyssektorin ammatillisten kumppanien työtä, kun ne laativat ja panevat täytäntöön ruoan haaskauksen torjumiseksi tarkoitettuja koordinoituja toimintaohjelmia unionin tasolla;

| 25. | katsoo, että investoiminen menetelmiin, joilla hukkaan menevän ruoan määrää saadaan vähennettyä, voi vähentää elintarvikealan yritysten tappioita ja vastaavasti alentaa elintarvikkeiden hintoja, mikä puolestaan saattaa parantaa vähävaraisemman väestön mahdollisuuksia hankkia ruokaa; kehottaa komissiota määrittelemään keinot ja toimet, joilla elintarvikeyritykset, tukkukauppamarkkinat, myymälät, jakeluketjut sekä julkiset ja yksityiset catering-palvelut ja ravintolat, julkishallinto ja valtiosta riippumattomat järjestöt saadaan osallistumaan entistä aktiivisemmin haaskausta vähentäviin toimiin; rohkaisee käyttämään tähän tarkoitukseen internetiä ja uutta teknologiaa; toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää perustaa elintarvikkeita käsittelevä osaamis- ja innovaatioyhteisö, joka keskittää huomionsa muun muassa ruoan haaskauksen ehkäisyyn; pyytää, että komissio kehottaisi elintarviketeollisuutta ja muita sidosryhmiä kantamaan oman vastuunsa ruoan haaskausongelmasta ja erityisesti vaihtelemaan elintarvikkeiden pakkauskokoja, arvioimaan irtomyynnin lisäämisen hyötyjä ja ottamaan entistä paremmin huomioon yhden hengen taloudet ruoan haaskauksen vähentämiseksi ja täten myös kuluttajien hiilijalanjäljen pienentämiseksi; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että investoiminen menetelmiin, joilla hukkaan menevän ruoan määrää saadaan vähennettyä, voi vähentää elintarvikealan yritysten tappioita ja vastaavasti alentaa elintarvikkeiden hintoja, mikä puolestaan saattaa parantaa vähävaraisemman väestön mahdollisuuksia hankkia ruokaa; kehottaa komissiota määrittelemään keinot ja toimet, joilla elintarvikeyritykset, tukkukauppamarkkinat, myymälät, jakeluketjut sekä julkiset ja yksityiset catering-palvelut ja ravintolat, julkishallinto ja valtiosta riippumattomat järjestöt saadaan osallistumaan entistä aktiivisemmin haaskausta vähentäviin toimiin; rohkaisee käyttämään tähän tarkoitukseen internetiä ja uutta teknologiaa; toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää perustaa elintarvikkeita käsittelevä osaamis- ja innovaatioyhteisö, joka keskittää huomionsa muun muassa ruoan haaskauksen ehkäisyyn; pyytää, että komissio kehottaisi elintarviketeollisuutta ja muita sidosryhmiä kantamaan oman vastuunsa ruoan haaskausongelmasta ja erityisesti vaihtelemaan elintarvikkeiden pakkauskokoja, arvioimaan irtomyynnin lisäämisen hyötyjä ja ottamaan entistä paremmin huomioon yhden hengen taloudet ruoan haaskauksen vähentämiseksi ja täten myös kuluttajien hiilijalanjäljen pienentämiseksi;

| 26. | pyytää jäsenvaltioita luomaan taloudellisia kannustimia, joilla pyritään vähentämään ruoan haaskausta; |
| --- | --- |

26.

pyytää jäsenvaltioita luomaan taloudellisia kannustimia, joilla pyritään vähentämään ruoan haaskausta;

| 27. | korostaa, että jos ruoka heitetään pois, sen tuotantoon, pakkaamiseen ja kuljetukseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat tarpeettomia ylimääräisiä päästöjä; toteaa, että elintarvikeketjun parantaminen siten, että ehkäistään ruokajätteen syntymistä ja estetään syömäkelpoisen ruoan päätyminen jätteeksi, on avainasemassa pyrittäessä hillitsemään ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että jos ruoka heitetään pois, sen tuotantoon, pakkaamiseen ja kuljetukseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat tarpeettomia ylimääräisiä päästöjä; toteaa, että elintarvikeketjun parantaminen siten, että ehkäistään ruokajätteen syntymistä ja estetään syömäkelpoisen ruoan päätyminen jätteeksi, on avainasemassa pyrittäessä hillitsemään ilmastonmuutosta;

| 28. | kehottaa komissiota arvioimaan, mitä muutoksia mahdollisesti tarvittaisiin catering- ja kestityspalvelujen hankintasääntöihin, jotta hankinnassa voidaan asettaa etusijalle – muiden edellytysten pysyessä samoina – ne yritykset, jotka takaavat myymättä jääneiden tuotteiden ilmaisen jakelun kansalaisille, joilla ei ole varaa ostaa niitä, sekä yritykset, jotka edistävät konkreettisia toimia haaskauksen vähentämiseksi tuotantoketjun alkupäässä suosimalla esimerkiksi mahdollisimman lähellä kulutuspaikkaa tuotettuja maataloustuotteita ja elintarvikkeita; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota arvioimaan, mitä muutoksia mahdollisesti tarvittaisiin catering- ja kestityspalvelujen hankintasääntöihin, jotta hankinnassa voidaan asettaa etusijalle – muiden edellytysten pysyessä samoina – ne yritykset, jotka takaavat myymättä jääneiden tuotteiden ilmaisen jakelun kansalaisille, joilla ei ole varaa ostaa niitä, sekä yritykset, jotka edistävät konkreettisia toimia haaskauksen vähentämiseksi tuotantoketjun alkupäässä suosimalla esimerkiksi mahdollisimman lähellä kulutuspaikkaa tuotettuja maataloustuotteita ja elintarvikkeita;

| 29. | kehottaa komissiota näyttämään esimerkkiä ja puuttumaan ruoan haaskaukseen unionin toimielimissä sekä ryhtymään kiireellisesti tarvittaviin toimiin vähentääkseen unionin toimielinten ruokaloissa päivittäin hukkaan heitettävän ruoan määrää, joka tällä hetkellä on erityisen suuri; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota näyttämään esimerkkiä ja puuttumaan ruoan haaskaukseen unionin toimielimissä sekä ryhtymään kiireellisesti tarvittaviin toimiin vähentääkseen unionin toimielinten ruokaloissa päivittäin hukkaan heitettävän ruoan määrää, joka tällä hetkellä on erityisen suuri;

| 30. | kehottaa komissiota arvioimaan ja edistämään ruoan haaskauksen vähentämiseksi tuotantoketjun alkupäässä tehtäviä toimia, joita ovat esimerkiksi kaksoispäiväykset ("viimeinen myyntipäivä" ja "viimeinen käyttöpäivä") ja lähellä viimeistä käyttöpäivää olevien tai vahingoittuneiden tuotteiden myynti alennuksella; toteaa, että elintarvikepakkausten optimoinnilla ja elintarvikkeiden tehokkaalla pakkaamisella voi olla huomattava merkitys ruoan haaskauksen ehkäisemisessä, koska se vähentää tuotteen kokonaisvaikutusta ympäristöön, ja erityisen tärkeää on ekologinen suunnittelu, joka pitää sisällään erilaisia toimenpiteitä, kuten pakkauskokojen vaihtelu, jotta kuluttajat voivat ostaa haluamansa määrän ja jotta rajoitettaisiin resurssien liikakäyttöä, tai tuotteiden säilytystä ja käyttöä koskeva neuvonta taikka pakkausten suunnittelu siten, että parannetaan tuotteiden säilyvyyttä ja tuoreutta, varmistaen kuitenkin kaikissa vaiheissa, että elintarvikkeiden pakkaus- ja säilytysmateriaalit ovat käyttötarkoitukseensa soveltuvia eivätkä vaaranna terveyttä tai heikennä tuotteiden säilyvyyttä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota arvioimaan ja edistämään ruoan haaskauksen vähentämiseksi tuotantoketjun alkupäässä tehtäviä toimia, joita ovat esimerkiksi kaksoispäiväykset ("viimeinen myyntipäivä" ja "viimeinen käyttöpäivä") ja lähellä viimeistä käyttöpäivää olevien tai vahingoittuneiden tuotteiden myynti alennuksella; toteaa, että elintarvikepakkausten optimoinnilla ja elintarvikkeiden tehokkaalla pakkaamisella voi olla huomattava merkitys ruoan haaskauksen ehkäisemisessä, koska se vähentää tuotteen kokonaisvaikutusta ympäristöön, ja erityisen tärkeää on ekologinen suunnittelu, joka pitää sisällään erilaisia toimenpiteitä, kuten pakkauskokojen vaihtelu, jotta kuluttajat voivat ostaa haluamansa määrän ja jotta rajoitettaisiin resurssien liikakäyttöä, tai tuotteiden säilytystä ja käyttöä koskeva neuvonta taikka pakkausten suunnittelu siten, että parannetaan tuotteiden säilyvyyttä ja tuoreutta, varmistaen kuitenkin kaikissa vaiheissa, että elintarvikkeiden pakkaus- ja säilytysmateriaalit ovat käyttötarkoitukseensa soveltuvia eivätkä vaaranna terveyttä tai heikennä tuotteiden säilyvyyttä;

| 31. | pyytää komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kylmäsäilytyslämpötiloja koskevia suosituksia sen perusteella, että ei-optimaalisessa ja väärässä lämpötilassa säilytetty ruoka todistetusti pilaantuu ennenaikaisesti, jolloin ruokaa menee tarpeettomasti hukkaan; korostaa, että yhdenmukaisten lämpötilatasojen ylläpitäminen kautta koko elintarvikeketjun parantaa tuotteiden säilyvyyttä ja vähentää kuljetettavien ja rajojen yli myytävien elintarvikkeiden päätymistä jätteeksi; |
| --- | --- |

31.

pyytää komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kylmäsäilytyslämpötiloja koskevia suosituksia sen perusteella, että ei-optimaalisessa ja väärässä lämpötilassa säilytetty ruoka todistetusti pilaantuu ennenaikaisesti, jolloin ruokaa menee tarpeettomasti hukkaan; korostaa, että yhdenmukaisten lämpötilatasojen ylläpitäminen kautta koko elintarvikeketjun parantaa tuotteiden säilyvyyttä ja vähentää kuljetettavien ja rajojen yli myytävien elintarvikkeiden päätymistä jätteeksi;

| 32. | muistuttaa komission teettämästä selvityksestä (Consumer Empowerment in the EU –SEC(2011)0469), jonka mukaan 18 prosenttia Euroopan kansalaisista ei ymmärrä, mikä "parasta ennen" -merkintä on; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita näin ollen selkiyttämään päiväysmerkintöjen merkitystä ("parasta ennen", "viimeinen käyttöpäivä", "käytettävä viimeistään"), jotta voidaan vähentää kuluttajien epävarmuutta ruoan syötävyydestä, sekä jakamaan yleisölle täsmällistä tietoa etenkin siitä, että vähimmäissäilyvyyttä koskeva "parasta ennen" -päiväys liittyy laatuun ja "käytettävä viimeistään" puolestaan turvallisuuteen, jotta kuluttajien on helpompi tehdä tietoisia valintoja; kehottaa komissiota julkaisemaan elintarvikeketjun eri sidosryhmien parhaisiin käytäntöihin perustuvan käyttäjäystävällisen käsikirjan vanhenemassa olevien elintarvikkeiden käytöstä ja varmistamaan samalla ruokalahjoituksissa ja eläinten ruokinnassa käytettävien elintarvikkeiden turvallisuuden, jotta esimerkiksi tarjonta ja kysyntä saataisiin nopeammin ja tehokkaammin vastaamaan toisiaan; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa komission teettämästä selvityksestä (Consumer Empowerment in the EU –SEC(2011)0469), jonka mukaan 18 prosenttia Euroopan kansalaisista ei ymmärrä, mikä "parasta ennen" -merkintä on; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita näin ollen selkiyttämään päiväysmerkintöjen merkitystä ("parasta ennen", "viimeinen käyttöpäivä", "käytettävä viimeistään"), jotta voidaan vähentää kuluttajien epävarmuutta ruoan syötävyydestä, sekä jakamaan yleisölle täsmällistä tietoa etenkin siitä, että vähimmäissäilyvyyttä koskeva "parasta ennen" -päiväys liittyy laatuun ja "käytettävä viimeistään" puolestaan turvallisuuteen, jotta kuluttajien on helpompi tehdä tietoisia valintoja; kehottaa komissiota julkaisemaan elintarvikeketjun eri sidosryhmien parhaisiin käytäntöihin perustuvan käyttäjäystävällisen käsikirjan vanhenemassa olevien elintarvikkeiden käytöstä ja varmistamaan samalla ruokalahjoituksissa ja eläinten ruokinnassa käytettävien elintarvikkeiden turvallisuuden, jotta esimerkiksi tarjonta ja kysyntä saataisiin nopeammin ja tehokkaammin vastaamaan toisiaan;

| 33. | pyytää jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan aloitteita, joiden tarkoituksena on elvyttää kestävää pientä ja keskisuurta tuotantoa, joka on yhteydessä paikallisiin ja alueellisiin markkinoihin ja kulutukseen; toteaa, että paikalliset markkinat ovat kestäviä ympäristönsuojelun näkökulmasta ja että ne edistävät alkutuotannon vakautta; kehottaa kohdentamaan tulevaisuudessa riittävästi yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta alkutuotantosektorin vakauden edistämiseen esimerkiksi suoramyynnin, paikallisten markkinoiden ja kaikkien lyhyiden kauppaketjujen tai kilometrittömien ("zero food miles") ketjujen edistämisen avulla; |
| --- | --- |

33.

pyytää jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan aloitteita, joiden tarkoituksena on elvyttää kestävää pientä ja keskisuurta tuotantoa, joka on yhteydessä paikallisiin ja alueellisiin markkinoihin ja kulutukseen; toteaa, että paikalliset markkinat ovat kestäviä ympäristönsuojelun näkökulmasta ja että ne edistävät alkutuotannon vakautta; kehottaa kohdentamaan tulevaisuudessa riittävästi yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta alkutuotantosektorin vakauden edistämiseen esimerkiksi suoramyynnin, paikallisten markkinoiden ja kaikkien lyhyiden kauppaketjujen tai kilometrittömien ("zero food miles") ketjujen edistämisen avulla;

| 34. | pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että pienet paikalliset tuottajat ja paikalliset tuottajaryhmät voivat ottaa osaa julkisiin hankintamenettelyihin, jotka koskevat sellaisten erityisohjelmien täytäntöönpanoa, joilla edistetään erityisesti hedelmien ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa; |
| --- | --- |

34.

pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että pienet paikalliset tuottajat ja paikalliset tuottajaryhmät voivat ottaa osaa julkisiin hankintamenettelyihin, jotka koskevat sellaisten erityisohjelmien täytäntöönpanoa, joilla edistetään erityisesti hedelmien ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa;

| 35. | kehottaa neuvostoa ja komissiota nimeämään vuoden 2014 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi, koska se on tärkeä keino tiedottaa eurooppalaisille kuluttajille tästä tärkeästä aiheesta ja kiinnittää jäsenvaltioiden hallitusten huomio siihen, jotta ne voivat osoittaa riittävästi varoja toimiin, joilla pyritään ratkaisemaan lähitulevaisuuden haasteet; |
| --- | --- |

35.

kehottaa neuvostoa ja komissiota nimeämään vuoden 2014 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi, koska se on tärkeä keino tiedottaa eurooppalaisille kuluttajille tästä tärkeästä aiheesta ja kiinnittää jäsenvaltioiden hallitusten huomio siihen, jotta ne voivat osoittaa riittävästi varoja toimiin, joilla pyritään ratkaisemaan lähitulevaisuuden haasteet;

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

36.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 312, 23.11.2008, s. 3.

(2)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 48.

(3)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0006.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0297.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0307.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/32

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Levien leviämisen torjunta

P7_TA(2012)0015

Euroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 levien leviämisen torjuntaan

(2013/C 227 E/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan, jossa määrätään, että unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan ympäristön laadun säilyttämiseen, suojeluun ja parantamiseen sekä ihmisten terveyden suojeluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan, jossa määrätään, että unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan ympäristön laadun säilyttämiseen, suojeluun ja parantamiseen sekä ihmisten terveyden suojeluun,

| — | ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että levien leviäminen on tuttu ilmiö kaikilla Euroopan rannikoilla (Englannin kanaalin, Atlantin, Pohjanmeren, Itämeren ja Välimeren rannikoilla) ja yhteydessä rannikkovesien tai jokisuiden rehevöitymiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että levien leviäminen on tuttu ilmiö kaikilla Euroopan rannikoilla (Englannin kanaalin, Atlantin, Pohjanmeren, Itämeren ja Välimeren rannikoilla) ja yhteydessä rannikkovesien tai jokisuiden rehevöitymiseen;

| B. | katsoo, että nämä ilmiöt vahingoittavat vakavasti ympäristön hyvää tilaa vesialueilla, kansanterveyttä ja kyseisten alueiden talouden elinvoimaisuutta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että nämä ilmiöt vahingoittavat vakavasti ympäristön hyvää tilaa vesialueilla, kansanterveyttä ja kyseisten alueiden talouden elinvoimaisuutta;

| C. | katsoo, että on löydettävä eurooppalainen ratkaisu näihin ongelmiin, jotka eivät pysähdy valtioiden rajoille; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on löydettävä eurooppalainen ratkaisu näihin ongelmiin, jotka eivät pysähdy valtioiden rajoille;

| 1. | pyytää komissiota laatimaan direktiivin 2000/60/EY puitteissa levien leviämisen torjumista koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, joka perustuu hyvien käytäntöjen vaihtamiseen ja näiden ilmiöiden uhreiksi joutuneiden toimijoiden yhteistyöhön; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota laatimaan direktiivin 2000/60/EY puitteissa levien leviämisen torjumista koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, joka perustuu hyvien käytäntöjen vaihtamiseen ja näiden ilmiöiden uhreiksi joutuneiden toimijoiden yhteistyöhön;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 19. tammikuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 1 (P7_PV(2012)01-19(ANN1)).

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/33

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Saarisopimus EU:n virallisena aloitteena

P7_TA(2012)0016

Euroopan parlamentin kannanotto 19. tammikuuta 2012 saarisopimukseen EU:n virallisena aloitteena

(2013/C 227 E/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | toteaa, että saaret ovat erittäin riippuvaisia maahantuoduista fossiilisista polttoaineista ja niiden polttoainekulut ovat korkeat, mutta ne tarjoavat myös mahdollisuuden tutkia, esitellä ja kehittää uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkaita toimia, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että saaret ovat erittäin riippuvaisia maahantuoduista fossiilisista polttoaineista ja niiden polttoainekulut ovat korkeat, mutta ne tarjoavat myös mahdollisuuden tutkia, esitellä ja kehittää uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkaita toimia,

| B. | toteaa, että saaret ovat alttiita ilmastonmuutokselle suuren biodiversiteettinsä ja haavoittuvaisten ekosysteemiensä takia, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että saaret ovat alttiita ilmastonmuutokselle suuren biodiversiteettinsä ja haavoittuvaisten ekosysteemiensä takia,

| C. | ottaa huomioon, että uusiutuvia energialähteitä on lukuisia ja niiden kehittäminen voi lieventää ratkaisevasti saarten pysyviä rakenteellisia epäkohtia ja tuoda asukkaille sosiaalis-taloudellisia hyötyjä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että uusiutuvia energialähteitä on lukuisia ja niiden kehittäminen voi lieventää ratkaisevasti saarten pysyviä rakenteellisia epäkohtia ja tuoda asukkaille sosiaalis-taloudellisia hyötyjä,

| 1. | pitää erittäin myönteisenä, että yhteisöt ja syrjäiset alueet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, jonka tarkoituksena on edetä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita pidemmälle ja vähentää hiilidioksidipäästöjä kullakin alueella vähintään 20 prosentilla; |
| --- | --- |

1.

pitää erittäin myönteisenä, että yhteisöt ja syrjäiset alueet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, jonka tarkoituksena on edetä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita pidemmälle ja vähentää hiilidioksidipäästöjä kullakin alueella vähintään 20 prosentilla;

| 2. | kehottaa komissiota jatkamaan Euroopan saariyhteisöjen tukemista EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota jatkamaan Euroopan saariyhteisöjen tukemista EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa;

| 3. | vaatii EU:n puiteohjelmiin ja toimintapoliittisiin asiakirjoihin selviä ja yksitulkintaisia viittauksia saariston kestävyyteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

vaatii EU:n puiteohjelmiin ja toimintapoliittisiin asiakirjoihin selviä ja yksitulkintaisia viittauksia saariston kestävyyteen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti;

| 4. | vaatii kannusteiden luomista sen edistämiseksi, että kaikki saaret noudattaisivat sopimusta ja osallistuvat saarten verkostoitumiseen; |
| --- | --- |

4.

vaatii kannusteiden luomista sen edistämiseksi, että kaikki saaret noudattaisivat sopimusta ja osallistuvat saarten verkostoitumiseen;

| 5. | korostaa tarvittavan rahoituksen hankkimista sopimuksen toteuttamiseksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen, Smart Cities – ja muiden vastaavien hankkeiden mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

korostaa tarvittavan rahoituksen hankkimista sopimuksen toteuttamiseksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen, Smart Cities – ja muiden vastaavien hankkeiden mallin mukaisesti;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) komissiolle.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 19. tammikuuta 2012 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 2 (P7_PV(2012)01-19(ANN2)).

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/35

---

Keskiviikko 18. tammikuuta 2012Pysyvien valiokuntien jäsenten määrä

P7_TA(2012)0001

Euroopan parlamentin päätös 18. tammikuuta 2012 pysyvien valiokuntien jäsenmääristä

(2013/C 227 E/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon pysyvien valiokuntien jäsenmääristä 15. heinäkuuta 2009 (1) ja 14. joulukuuta 2011 (2) tekemänsä päätökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvien valiokuntien jäsenmääristä 15. heinäkuuta 2009 (1) ja 14. joulukuuta 2011 (2) tekemänsä päätökset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 183 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 183 artiklan,

| 1. | päättää muuttaa valiokuntien jäsenten lukumäärää seuraavasti: | ulkoasiainvaliokunta: 76 jäsentä |
| --- | --- | --- |

1.

päättää muuttaa valiokuntien jäsenten lukumäärää seuraavasti:

ulkoasiainvaliokunta: 76 jäsentä

| | kehitysyhteistyövaliokunta: 30 jäsentä |
| --- | --- |

kehitysyhteistyövaliokunta: 30 jäsentä

| | kansainvälisen kaupan valiokunta: 31 jäsentä |
| --- | --- |

kansainvälisen kaupan valiokunta: 31 jäsentä

| | budjettivaliokunta: 43 jäsentä |
| --- | --- |

budjettivaliokunta: 43 jäsentä

| | talousarvion valvontavaliokunta: 30 jäsentä |
| --- | --- |

talousarvion valvontavaliokunta: 30 jäsentä

| | talous- ja raha-asioiden valiokunta: 48 jäsentä |
| --- | --- |

talous- ja raha-asioiden valiokunta: 48 jäsentä

| | työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta: 49 jäsentä |
| --- | --- |

työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta: 49 jäsentä

| | ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta: 69 jäsentä |
| --- | --- |

ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta: 69 jäsentä

| | teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta: 61 jäsentä |
| --- | --- |

teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta: 61 jäsentä

| | sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta: 41 jäsentä |
| --- | --- |

sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta: 41 jäsentä

| | liikenne- ja matkailuvaliokunta: 47 jäsentä |
| --- | --- |

liikenne- ja matkailuvaliokunta: 47 jäsentä

| | aluekehitysvaliokunta: 50 jäsentä |
| --- | --- |

aluekehitysvaliokunta: 50 jäsentä

| | maatalousvaliokunta: 44 jäsentä |
| --- | --- |

maatalousvaliokunta: 44 jäsentä

| | kalatalousvaliokunta: 25 jäsentä |
| --- | --- |

kalatalousvaliokunta: 25 jäsentä

| | kulttuuri- ja koulutusvaliokunta: 31 jäsentä |
| --- | --- |

kulttuuri- ja koulutusvaliokunta: 31 jäsentä

| | oikeudellisten asioiden valiokunta: 25 jäsentä |
| --- | --- |

oikeudellisten asioiden valiokunta: 25 jäsentä

| | kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta: 60 jäsentä |
| --- | --- |

kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta: 60 jäsentä

| | perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta: 24 jäsentä |
| --- | --- |

perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta: 24 jäsentä

| | naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta: 35 jäsentä |
| --- | --- |

naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta: 35 jäsentä

| | vetoomusvaliokunta: 35 jäsentä, |
| --- | --- |

vetoomusvaliokunta: 35 jäsentä,

ja alivaliokuntien jäsenten lukumäärää seuraavasti:

| | ihmisoikeuksien alivaliokunta: 31 jäsentä |
| --- | --- |

ihmisoikeuksien alivaliokunta: 31 jäsentä

| | turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta: 31 jäsentä; |
| --- | --- |

turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta: 31 jäsentä;

| 2. | päättää puheenjohtajakokouksen 9. heinäkuuta 2009 valiokuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta tekemään päätökseen viitaten, että valiokuntien puheenjohtajistoissa voi olla enintään neljä varapuheenjohtajaa; |
| --- | --- |

2.

päättää puheenjohtajakokouksen 9. heinäkuuta 2009 valiokuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta tekemään päätökseen viitaten, että valiokuntien puheenjohtajistoissa voi olla enintään neljä varapuheenjohtajaa;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 224 E, 19.8.2010, s. 34.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0570.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Torstai 19. tammikuuta 2012

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/37

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Yhteisön viisumisäännöstö ***I

P7_TA(2012)0003

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (KOM(2011)0516 – C7-0226/2011 – 2011/0223(COD))

(2013/C 227 E/09)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0516), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0516),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0226/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0226/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 12. joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0441/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0441/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

Torstai 19. tammikuuta 2012P7_TC1-COD(2011)0223

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 154/2012.)

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/38

---

Torstai 19. tammikuuta 2012EU:n ja Georgian välinen sopimus maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojasta ***

P7_TA(2012)0004

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Georgian välisen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan sopimuksen tekemisestä (09737/2011 – C7-0202/2011 – 2011/0090(NLE))

(2013/C 227 E/10)

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09737/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09737/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Georgian välisen sopimuksen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojasta (09738/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Georgian välisen sopimuksen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojasta (09738/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0202/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0202/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0450/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0450/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Georgian hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Georgian hallituksille ja parlamenteille.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/39

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Unionin liittyminen Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29 ***

P7_TA(2012)0005

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöön nro 29, joka koskee ajoneuvojen hyväksyntää koskevia yhdenmukaisia vaatimuksia hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta (13894/2011 – C7-0303/2011 – 2011/0191(NLE))

(2013/C 227 E/11)

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13894/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13894/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27. marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0303/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27. marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0303/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0005/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0005/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/39

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Jalankulkijoiden turvallisuus ja valodiodivalonlähteet ***

P7_TA(2012)0006

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin kannasta jalankulkijoiden turvallisuutta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen sekä valodiodivalonlähteitä (LED-valonlähteitä) koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöluonnokseen (13895/2011 – C7-0302/2011 – 2011/0188(NLE))

(2013/C 227 E/12)

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13895/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13895/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27. marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0302/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) 27. marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY (1) 4 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0302/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0004/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0004/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/40

---

Torstai 19. tammikuuta 2012EU:n ja Indonesian välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus ***

P7_TA(2012)0007

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä (13238/2011 – C7-0242/2011 – 2010/0132(NLE))

(2013/C 227 E/13)

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13238/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13238/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen (10843/3/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen (10843/3/2010),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0242/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0242/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0448/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0448/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/41

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen yhteistyöpöytäkirja ***

P7_TA(2012)0008

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta (09138/2011 – C7-0163/2011 – 2011/0050(NLE))

(2013/C 227 E/14)

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09138/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09138/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen yhteistyöpöytäkirjan (07702/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen yhteistyöpöytäkirjan (07702/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 218 artiklan 7 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 218 artiklan 7 kohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0163/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0391/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0391/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä yhteistyöpöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä yhteistyöpöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/41

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***II

P7_TA(2012)0009

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (uudelleenlaadittu) (07906/2/2011 – C7-0250/2011 – 2008/0241(COD))

(2013/C 227 E/15)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (07906/2/2011 – C7-0250/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (07906/2/2011 – C7-0250/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. kesäkuuta 2009 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. kesäkuuta 2009 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. joulukuuta 2009 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. joulukuuta 2009 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0810), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0810),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0334/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0334/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission julistukset; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission julistukset;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 306, 16.12.2009, s. 39.

(2)  EUVL C 141, 29.5.2010, s. 55.

(3)  Hyväksytyt tekstit, 3.2.2011, P7_TA(2011)0037.

---

Torstai 19. tammikuuta 2012P7_TC2-COD(2008)0241

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2012/19/EU.)

---

Torstai 19. tammikuuta 2012LIITE

Euroopan parlamentin lausuma täytäntöönpanosäädösten käytöstä

Euroopan parlamentti toteaa, että tämän direktiivin delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä koskevat säännökset ovat tulosta vaativasta kompromissista, joka joissakin tapauksissa poikkeaa parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannasta. Siksi Euroopan parlamentti on hyväksynyt tietyissä erityistapauksissa täytäntöönpanosäädöksiä delegoitujen säädösten asemesta päästäkseen sopimukseen toisessa käsittelyssä. Se kuitenkin korostaa, että näitä säännöksiä ei tule pitää ennakkotapauksena tai käyttää sellaisena säädettäessä vastaavista tapauksista tulevissa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä.

Komission julistus tuotesuunnittelusta (sähkö- ja elektroniikkalaiteromudirektiivin 4 artikla)

Ekologista suunnittelua koskevat toimenpiteet voivat helpottaa sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin tavoitteiden saavuttamista etenemissuunnitelman kohti resurssitehokasta Eurooppaa (COM(2011)0571) mukaisesti. Jos ja kun komissio ottaa käyttöön direktiivin 2009/125/EY mukaisesti myös sähkö- ja elektroniikkalaiteromudirektiivin kattamia tuotteita koskevia uusia täytäntöönpanotoimenpiteitä tai tarkistaa niitä, se ottaa huomioon direktiivin 2009/125/EY liitteessä 1 olevassa 1 osassa tarkoitetut uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat parametrit ja arvioi näiden tuotteiden uudelleenkäytettävyyttä, helppoa hajottamista osiin ja kierrätettävyyttä koskevien vaatimusten käyttöönoton toteutettavuutta.

Komission julistus keräystavoitteita koskevista erityispoikkeuksista (sähkö- ja elektroniikkalaiteromudirektiivin 7 artikla)

Uuden sähkö- ja elektroniikkalaiteromudirektiivin 7 artiklan 4 kohdassa vahvistetaan mahdollisuus siirtymäjärjestelyihin, jotta voidaan ottaa huomioon vaikeudet, joita jäsenvaltioilla on tämän artiklan keräystavoitteiden saavuttamisessa erityisten olosuhteiden vuoksi. Komissio korostaa, että sähkö- ja elektroniikkalaiteromun korkeat keräystavoitteet ovat tärkeitä resurssitehokkaan Euroopan kannalta ja että siirtymäjärjestelyjä voidaan soveltaa vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Vaikeuksien ja erityisolosuhteiden, joihin poikkeukset perustuvat, on oltava objektiivisia, hyvin dokumentoituja ja näytettävissä toteen.

---

| 6.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 227/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 227/43

---

Torstai 19. tammikuuta 2012Biosidivalmisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö ***II

P7_TA(2012)0010

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. tammikuuta 2012 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (05032/2/2011 – C7-0251/2011 – 2009/0076(COD))

(2013/C 227 E/16)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05032/2/2011 – C7-0251/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05032/2/2011 – C7-0251/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. helmikuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. helmikuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0267),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 23. marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 23. marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0336/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 347, 18.12.2010, s. 62.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 22.9.2010, P7_TA(2010)0333.

---

Torstai 19. tammikuuta 2012P7_TC2-COD(2009)0076

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 19. tammikuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 528/2012.)

---

Torstai 19. tammikuuta 2012LIITE

Euroopan parlamentin lausuma biosidivalmisteiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä

Euroopan parlamentti toteaa, että tämän asetuksen delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä koskevat säännökset ovat tulosta vaativasta kompromissista, joka joissakin tapauksissa poikkeaa parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannasta. Siksi Euroopan parlamentti on hyväksynyt tietyissä erityistapauksissa täytäntöönpanosäädöksiä delegoitujen säädösten asemesta päästäkseen sopimukseen toisessa käsittelyssä. Se kuitenkin korostaa, että näitä säännöksiä ei tule pitää ennakkotapauksena tai käyttää sellaisena säädettäessä vastaavista tapauksista tulevissa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä.

---