# Euroopa Liidu L 182/13.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 182 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide13. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 182

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide13. juuli 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1090/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1091/2005, 12. juuli 2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 konkreetsete kontrollimeetodite kasutamisnõuete suhtes riiklike salmonelloositõrje programmide raames (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1092/2005, 12. juuli 2005, millega peatatakse ettemaksete tegemine tasandustoetuseks seoses banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulude hüvitamisega 2005. aastal | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1093/2005, 12. juuli 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1094/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused | 9 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1090/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1091/2005, 12. juuli 2005, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 konkreetsete kontrollimeetodite kasutamisnõuete suhtes riiklike salmonelloositõrje programmide raames (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1092/2005, 12. juuli 2005, millega peatatakse ettemaksete tegemine tasandustoetuseks seoses banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulude hüvitamisega 2005. aastal

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1093/2005, 12. juuli 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1094/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

9

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 31. jaanuar 2005, Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöölepingu sõlmimise kohta | 11 |
| Leping Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel teadus- ja tehnikaalase koostöö kohta | 12 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 1. oktoober 2003, seoses EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlusega firmade Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries Ltd Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd ja Ueno Fine Chemicals Industry Ltd vastu (Juhtum nr C.37.370 – sorbaadid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3426 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni otsus, 8. juuli 2005, millega muudetakse otsust 2005/363/EÜ sigade aafrika katku suhtes võetavate tervisekaitsemeemete kohta Sardiinias, Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2110 all)

   (
  1
  ) | 26 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 31. jaanuar 2005, Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöölepingu sõlmimise kohta

11

Leping Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel teadus- ja tehnikaalase koostöö kohta

12

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 1. oktoober 2003, seoses EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlusega firmade Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries Ltd Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd ja Ueno Fine Chemicals Industry Ltd vastu (Juhtum nr C.37.370 – sorbaadid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3426 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3426 all)

1

20

*

Komisjoni otsus, 8. juuli 2005, millega muudetakse otsust 2005/363/EÜ sigade aafrika katku suhtes võetavate tervisekaitsemeemete kohta Sardiinias, Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2110 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2110 all)

1

26

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/495/ÜVJP, 13. juuni 2005, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 28 |
| Lěping Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 29 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/495/ÜVJP, 13. juuni 2005, Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

28

Lěping Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

29

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | 23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus (ELT L 343, 19.11.2004) | 35 |
| | * | Komisjoni 6. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1067/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta) parandus (ELT L 174, 7.7.2005) | 35 |

Parandused

*

23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus (ELT L 343, 19.11.2004)

35

*

Komisjoni 6. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1067/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta) parandus (ELT L 174, 7.7.2005)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1090/2005,

12. juuli 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 12. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 45,4 |
| 096 | 43,2 |
| 999 | 44,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 77,2 |
| 999 | 77,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,8 |
| 528 | 60,0 |
| 999 | 60,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,5 |
| 400 | 79,0 |
| 404 | 63,8 |
| 508 | 65,1 |
| 512 | 80,0 |
| 528 | 60,4 |
| 720 | 64,7 |
| 804 | 89,6 |
| 999 | 72,6 |
| 0808 20 50 | 388 | 87,3 |
| 512 | 45,3 |
| 528 | 59,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 64,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 161,2 |
| 999 | 161,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,8 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 287,9 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 110,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

45,4

096

43,2

999

44,3

0707 00 05

052

87,6

999

87,6

0709 90 70

052

77,2

999

77,2

0805 50 10

388

60,8

528

60,0

999

60,4

0808 10 80

388

78,5

400

79,0

404

63,8

508

65,1

512

80,0

528

60,4

720

64,7

804

89,6

999

72,6

0808 20 50

388

87,3

512

45,3

528

59,4

800

31,4

804

99,5

999

64,6

0809 10 00

052

161,2

999

161,2

0809 20 95

052

263,8

400

312,0

999

287,9

0809 40 05

528

109,1

624

112,0

999

110,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1091/2005,

12. juuli 2005,

millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 konkreetsete kontrollimeetodite kasutamisnõuete suhtes riiklike salmonelloositõrje programmide raames

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2002 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt võidakse otsustada, et teatavaid konkreetseid kontrollimeetodeid ei tohi kasutada liikmesriikide kehtestatud riiklike kontrolliprogrammide osana, et saavutada vastavalt nimetatud määrusele püstitatud ühenduse eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt võidakse otsustada, et teatavaid konkreetseid kontrollimeetodeid ei tohi kasutada liikmesriikide kehtestatud riiklike kontrolliprogrammide osana, et saavutada vastavalt nimetatud määrusele püstitatud ühenduse eesmärke.

| (2) | Samuti võidakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt otsustada kohaldada konkreetseid kontrollimeetodeid zoonooside ja zoonootiliste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks loomade esmatootmisetapis ja teistes toiduahela etappides ning vastu võtta nende meetodite kasutamistingimusi käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Samuti võidakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt otsustada kohaldada konkreetseid kontrollimeetodeid zoonooside ja zoonootiliste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks loomade esmatootmisetapis ja teistes toiduahela etappides ning vastu võtta nende meetodite kasutamistingimusi käsitlevad eeskirjad.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklile 15 peab komisjon konsulteerima Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) enne konkreetseid kontrollimeetodeid käsitlevate eeskirjade kohta ettepanekute tegemist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklile 15 peab komisjon konsulteerima Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) enne konkreetseid kontrollimeetodeid käsitlevate eeskirjade kohta ettepanekute tegemist.

| (4) | Komisjon konsulteeris Euroopa Toiduohutusametiga antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise üle kodulindude salmonelloosi tõrjeks. Pärast konsultatsioonitaotluse saamist esitas Euroopa Toiduohutusamet 21. oktoobril 2004 nende küsimuste kohta kaks eraldi arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon konsulteeris Euroopa Toiduohutusametiga antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise üle kodulindude salmonelloosi tõrjeks. Pärast konsultatsioonitaotluse saamist esitas Euroopa Toiduohutusamet 21. oktoobril 2004 nende küsimuste kohta kaks eraldi arvamust.

| (5) | Oma arvamuses antimikroobikumide kasutamise kohta kodulindude salmonelloosi tõrjeks soovitas Euroopa Toiduohutusamet hoiduda antimikroobikumide kasutamisest seoses resistentsuse kujunemisest, valikust ja levikust tuleneva ohuga rahvatervisele. Antimikroobikume tohiks kasutada vaid ametlikult määratletud tingimuste kohaselt, mis tagavad rahvatervise kaitse ning nende kasutamist tuleb eelnevalt asjakohaselt põhjendada ja selle peab registreerima pädev asutus. |
| --- | --- |

(5)

Oma arvamuses antimikroobikumide kasutamise kohta kodulindude salmonelloosi tõrjeks soovitas Euroopa Toiduohutusamet hoiduda antimikroobikumide kasutamisest seoses resistentsuse kujunemisest, valikust ja levikust tuleneva ohuga rahvatervisele. Antimikroobikume tohiks kasutada vaid ametlikult määratletud tingimuste kohaselt, mis tagavad rahvatervise kaitse ning nende kasutamist tuleb eelnevalt asjakohaselt põhjendada ja selle peab registreerima pädev asutus.

| (6) | Seoses aretuskarjadega tunnistas Euroopa Toiduohutusamet oma arvamuses küll Salmonella spp. jääkide levikust (sealhulgas valitud resistentsete tüvede levikust aretusetappide kaudu) tulenevat võimalikku riski, samas tunnistati ka seda, et tänu antimikroobikumide kasutamisele võib päästa nakatunud aretuskarjade väärtuslikku geneetilist materjali. Arvamuses jõuti ka järeldusele, et üldiselt võib osutuda kasulikuks kasutada antimikroobikume kõikide kodulinnuliikide puhul nendel harvadel juhtudel, kui Salmonella spp. põhjustab kliinilisi nakkuseid, vähendades sellega haigestumust ja suremust. |
| --- | --- |

(6)

Seoses aretuskarjadega tunnistas Euroopa Toiduohutusamet oma arvamuses küll Salmonella spp. jääkide levikust (sealhulgas valitud resistentsete tüvede levikust aretusetappide kaudu) tulenevat võimalikku riski, samas tunnistati ka seda, et tänu antimikroobikumide kasutamisele võib päästa nakatunud aretuskarjade väärtuslikku geneetilist materjali. Arvamuses jõuti ka järeldusele, et üldiselt võib osutuda kasulikuks kasutada antimikroobikume kõikide kodulinnuliikide puhul nendel harvadel juhtudel, kui Salmonella spp. põhjustab kliinilisi nakkuseid, vähendades sellega haigestumust ja suremust.

| (7) | Seepärast on Euroopa Toiduohutusameti arvamusest lähtudes asjakohane sätestada, et antimikroobikume ei tohi kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetavate riiklike kontrolliprogrammide osana, välja arvatud Euroopa Toiduohutusameti arvamuses nimetatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on Euroopa Toiduohutusameti arvamusest lähtudes asjakohane sätestada, et antimikroobikume ei tohi kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetavate riiklike kontrolliprogrammide osana, välja arvatud Euroopa Toiduohutusameti arvamuses nimetatud erandjuhtudel.

| (8) | Kõikidel juhtudel võib kasutada üksnes neid veterinaarravimeid, mis on lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet. (3) Antimikroobseid veterinaarravimeid nimetatakse käesolevas määruses antimikroobikumideks. |
| --- | --- |

(8)

Kõikidel juhtudel võib kasutada üksnes neid veterinaarravimeid, mis on lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet. (3) Antimikroobseid veterinaarravimeid nimetatakse käesolevas määruses antimikroobikumideks.

| (9) | Üldiselt peetakse salmonelloosi nakkuse tõrje aluseks linnufarmides häid põllumajandus- ja hügieenitavasid ning nakatanud karjade testimist ja tootmisest kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(9)

Üldiselt peetakse salmonelloosi nakkuse tõrje aluseks linnufarmides häid põllumajandus- ja hügieenitavasid ning nakatanud karjade testimist ja tootmisest kõrvaldamist.

| (10) | Oma arvamuses vaktsiinide kasutamise kohta kodulindude salmonelloosi tõrjeks järeldab Euroopa Toiduohutusamet, et kodulindude vaktsineerimist peetakse täiendavaks meetmeks, et suurendada lindude resistentsust salmonelloosiga kokkupuute vastu ning vähendada nakkuse levikut. |
| --- | --- |

(10)

Oma arvamuses vaktsiinide kasutamise kohta kodulindude salmonelloosi tõrjeks järeldab Euroopa Toiduohutusamet, et kodulindude vaktsineerimist peetakse täiendavaks meetmeks, et suurendada lindude resistentsust salmonelloosiga kokkupuute vastu ning vähendada nakkuse levikut.

| (11) | Oma järeldustes rõhutab Euroopa Toiduohutusamet ka eelkõige seda, et kui tuvastamismeetoditega on võimalik eristada vaktsiinitüvesid algtüvedest, võib kogu lindude eluperioodi jooksul, välja arvatud tapmisele eelneval keeluajal, ohutult kasutada nii elusvaktsiine kui ka inaktiveeritud vaktsiine. |
| --- | --- |

(11)

Oma järeldustes rõhutab Euroopa Toiduohutusamet ka eelkõige seda, et kui tuvastamismeetoditega on võimalik eristada vaktsiinitüvesid algtüvedest, võib kogu lindude eluperioodi jooksul, välja arvatud tapmisele eelneval keeluajal, ohutult kasutada nii elusvaktsiine kui ka inaktiveeritud vaktsiine.

| (12) | Seepärast on Euroopa Toiduohutusameti arvamusest lähtudes asjakohane sätestada, et elusvaktsiine ei tohi kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetavate riiklike kontrolliprogrammide osana, kui tootja ei näe ette asjakohast meetodit salmonelloosi bakterioloogiliselt looduslike tüvede eristamiseks vaktsiinitüvedest. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast on Euroopa Toiduohutusameti arvamusest lähtudes asjakohane sätestada, et elusvaktsiine ei tohi kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetavate riiklike kontrolliprogrammide osana, kui tootja ei näe ette asjakohast meetodit salmonelloosi bakterioloogiliselt looduslike tüvede eristamiseks vaktsiinitüvedest.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Antimikroobikumide kasutamine

1.   Antimikroobikume ei tohi Gallus gallus aretuskarjade puhul kasutada salmonelloositõrje erimeetodina määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetud riiklike kontrolliprogrammide raames, välja arvatud lõikes 2 sätestatud asjaoludel.

2.   Erandina lõikest 1 võib punktides a, b ja c ning lõikes 3 määratletud tingimustel kasutada direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse 726/2004/EÜ kohaselt lubatud antimikroobikume järgmistel erandjuhtudel:

| a) | lindudel ilmneb salmonelloosi nakkus koos kliiniliste tunnustega sellisel viisil, mis võib lindudele põhjustada ülemääraseid kannatusi; antimikroobikumidega ravitud nakatanud aretuskarju peetakse siiski salmonelloosi nakatanuks ning võetakse asjakohaseid meetmeid, et ülejäänud aretuspüramiidis maksimaalselt vähendada salmonelloosi leviku riski; |
| --- | --- |

a)

lindudel ilmneb salmonelloosi nakkus koos kliiniliste tunnustega sellisel viisil, mis võib lindudele põhjustada ülemääraseid kannatusi; antimikroobikumidega ravitud nakatanud aretuskarju peetakse siiski salmonelloosi nakatanuks ning võetakse asjakohaseid meetmeid, et ülejäänud aretuspüramiidis maksimaalselt vähendada salmonelloosi leviku riski;

| b) | “eliitkarjade”, ohustatud liikide ja teadusuuringuteks peetavate karjade väärtusliku geneetilise materjali päästmine uute salmonelloosivabade karjade loomiseks; ravitud lindudelt korjatud haudemunadest koorunud tibudelt võetakse kasvatamise faasis proove iga kahe nädala tagant, kusjuures kava eesmärk on avastada salmonelloosi 1 % suurune levimus 95 % suuruse usaldusväärsusega; |
| --- | --- |

b)

“eliitkarjade”, ohustatud liikide ja teadusuuringuteks peetavate karjade väärtusliku geneetilise materjali päästmine uute salmonelloosivabade karjade loomiseks; ravitud lindudelt korjatud haudemunadest koorunud tibudelt võetakse kasvatamise faasis proove iga kahe nädala tagant, kusjuures kava eesmärk on avastada salmonelloosi 1 % suurune levimus 95 % suuruse usaldusväärsusega;

| c) | muul otstarbel kui salmonelloositõrje on iga üksikjuhtumi puhul vajalik pädeva asutuse luba tõrje kasutamise kohta salmonelloosi nakkuskahtlusega karjas, eriti peale salmonelloosi avastamist haudejaamas või ettevõttes; liikmesriigid võivad hädaolukordades siiski lubada ravi ilma eelneva loata, sel juhul tuleb ravist teavitada viivitamata pädevat asutust. |
| --- | --- |

c)

muul otstarbel kui salmonelloositõrje on iga üksikjuhtumi puhul vajalik pädeva asutuse luba tõrje kasutamise kohta salmonelloosi nakkuskahtlusega karjas, eriti peale salmonelloosi avastamist haudejaamas või ettevõttes; liikmesriigid võivad hädaolukordades siiski lubada ravi ilma eelneva loata, sel juhul tuleb ravist teavitada viivitamata pädevat asutust.

3.   Antimikroobikume kasutatakse pädeva asutuse loal ja järelevalve all ning nende kasutus peab võimaluse korral põhinema bakterioloogiliste proovide ja vastuvõtlikkuse testide tulemustel.

Artikkel 2

Vaktsiinide kasutamine

Salmonelloosi elusvaktsiine, mille puhul tootja ei kasuta asjakohast meetodit salmonelloosi bakterioloogiliselt looduslike tüvede eristamiseks vaktsiinitüvedest, ei tohi kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohaselt vastuvõetud riiklike kontrolliprogrammide raames.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).

2

(3)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

3

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1092/2005,

12. juuli 2005,

millega peatatakse ettemaksete tegemine tasandustoetuseks seoses banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulude hüvitamisega 2005. aastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 1858/93 (2) artiklitega 4, 5 ja 7 nähakse ette sätted kohaldamiseks ettemaksetetaotluste esitamisel määruse (EMÜ) nr 404/93 artikliga 12 ette nähtud tasandustoetuseks seoses banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tuludega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 1858/93 (2) artiklitega 4, 5 ja 7 nähakse ette sätted kohaldamiseks ettemaksetetaotluste esitamisel määruse (EMÜ) nr 404/93 artikliga 12 ette nähtud tasandustoetuseks seoses banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tuludega.

| (2) | Ühenduse tootmispiirkondades on hinnad oluliselt kõrgemad eelnevate aastate vastava perioodi hindadest ning need jäävad jätkuvalt suhteliselt kõrgele tasemele. Kõnealuse olukorra pikenemine viib teataval hetkel eelnevate aastatega võrreldes oluliselt madalama tasandustoetuse määramiseni 2005. aastaks. Oluliselt madalama summa määramine toob tootjatele kaasa ettemaksete raames ettenähtud summadest olulise osa tagasimaksmise kohustuse. Komisjoni 4. mai 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 703/2005 (millega määratakse kindlaks 2004. aastal ühenduses toodetud ja turustatud banaanide tasandustoetuse summa ning ettemaksete määr ühiku kohta 2005. aastaks) (3) kindlaks määratud ettemaksete määra oluline vähendamine ühiku kohta ei paranda sellise olukorra tagajärgi. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse tootmispiirkondades on hinnad oluliselt kõrgemad eelnevate aastate vastava perioodi hindadest ning need jäävad jätkuvalt suhteliselt kõrgele tasemele. Kõnealuse olukorra pikenemine viib teataval hetkel eelnevate aastatega võrreldes oluliselt madalama tasandustoetuse määramiseni 2005. aastaks. Oluliselt madalama summa määramine toob tootjatele kaasa ettemaksete raames ettenähtud summadest olulise osa tagasimaksmise kohustuse. Komisjoni 4. mai 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 703/2005 (millega määratakse kindlaks 2004. aastal ühenduses toodetud ja turustatud banaanide tasandustoetuse summa ning ettemaksete määr ühiku kohta 2005. aastaks) (3) kindlaks määratud ettemaksete määra oluline vähendamine ühiku kohta ei paranda sellise olukorra tagajärgi.

| (3) | Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks ja tootjate edasiseks ettemaksete tagasimaksmise kohustuse vältimiseks, tuleks peatada määrusega (EMÜ) nr 1858/93 vastu võetud ettemaksutaotluste esitamist ja maksete tegemist käsitlevate sätete kohaldamine. Seetõttu tuleks peatada ettemaksete tegemine banaanide puhul, mida on turustatud pärast 30. aprilli 2005, ning peatada uute taotluste esitamine. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse finantshuvide kaitsmiseks ja tootjate edasiseks ettemaksete tagasimaksmise kohustuse vältimiseks, tuleks peatada määrusega (EMÜ) nr 1858/93 vastu võetud ettemaksutaotluste esitamist ja maksete tegemist käsitlevate sätete kohaldamine. Seetõttu tuleks peatada ettemaksete tegemine banaanide puhul, mida on turustatud pärast 30. aprilli 2005, ning peatada uute taotluste esitamine.

| (4) | Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. juulist 2005. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. juulist 2005.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettemaksutaotluste esitamine määruse (EMÜ) nr 1858/93 artiklitega 4, 5 ja 7 ettenähtud tasandustoetuseks on 2005. aastaks peatatud.

Artikkel 2

Erandina määruse (EMÜ) nr 1858/93 artiklist 10 ei maksta tasandustoetuse makseid banaanide puhul, mida on turustatud pärast 30. aprilli 2005.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 170, 13.7.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 789/2005 (ELT L 132, 26.5.2005, lk 13).

2

(3)  ELT L 118, 5.5.2005, lk 12.

3

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1093/2005,

12. juuli 2005,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 979/2005 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 979/2005 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide, lauaviinamarjade, õunte ja virsikute puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 979/2005 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 166, 28.6.2005, lk 5.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (EUR/t netokaalu) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 0 | 100 % |
| Apelsinid | — | 100 % |
| Lauaviinamarjad | 35 | 100 % |
| Õunad | 46 | 100 % |
| Virsikud | 26 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(EUR/t netokaalu)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

0

100 %

Apelsinid

—

100 %

Lauaviinamarjad

35

100 %

Õunad

46

100 %

Virsikud

26

100 %

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1094/2005,

12. juuli 2005,

millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 3 on sätestatud, et kui ühenduse hinnad on kõrgemad maailmaturuhindadest, võib selle hinnavahe katta oliiviõli eksporditoetustega kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 3 on sätestatud, et kui ühenduse hinnad on kõrgemad maailmaturuhindadest, võib selle hinnavahe katta oliiviõli eksporditoetustega kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Oliiviõli eksporditoetuste kehtestamise ja andmise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 616/72. (2) |
| --- | --- |

(2)

Oliiviõli eksporditoetuste kehtestamise ja andmise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 616/72. (2)

| (3) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et toetus peab olema ühesugune terves ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et toetus peab olema ühesugune terves ühenduses.

| (4) | Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikele 4 peab oliiviõli toetuse kehtestamisel arvesse võtma oliiviõli hindade ja varude praegust olukorda ja tulevikusuundumusi ühenduse turul ning maailmaturuhindu. Ent kui maailmaturu olukord ei võimalda kindlaks määrata oliiviõli kõige soodsamaid hindu, võib arvesse võtta peamiste konkureerivate taimeõlide hinda maailmaturul ning selle hinna ja oliiviõli hinna vahet tüüpilise perioodi vältel. Toetuse summa ei või ületada oliiviõli ühisturuhinna ja maailmaturuhinna vahet, mida vajadusel kohandatakse, võttes arvesse kauba eksportimise kulusid maailmaturule. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikele 4 peab oliiviõli toetuse kehtestamisel arvesse võtma oliiviõli hindade ja varude praegust olukorda ja tulevikusuundumusi ühenduse turul ning maailmaturuhindu. Ent kui maailmaturu olukord ei võimalda kindlaks määrata oliiviõli kõige soodsamaid hindu, võib arvesse võtta peamiste konkureerivate taimeõlide hinda maailmaturul ning selle hinna ja oliiviõli hinna vahet tüüpilise perioodi vältel. Toetuse summa ei või ületada oliiviõli ühisturuhinna ja maailmaturuhinna vahet, mida vajadusel kohandatakse, võttes arvesse kauba eksportimise kulusid maailmaturule.

| (5) | Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 kolmanda taande punktile b võib teha otsuse kehtestada toetus pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetlus peab hõlmama toetuse summa ning võib piirduda teatavate sihtriikide, koguste, kvaliteediomaduste ja esitusviisidega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 kolmanda taande punktile b võib teha otsuse kehtestada toetus pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetlus peab hõlmama toetuse summa ning võib piirduda teatavate sihtriikide, koguste, kvaliteediomaduste ja esitusviisidega.

| (6) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 teine taane näeb ette, et oliiviõli toetused võib kehtestada erineval tasemel vastavalt sihtkohale, kui maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõuded muudavad selle vajalikuks. |
| --- | --- |

(6)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 teine taane näeb ette, et oliiviõli toetused võib kehtestada erineval tasemel vastavalt sihtkohale, kui maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõuded muudavad selle vajalikuks.

| (7) | Toetussumma tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Vajaduse korral võib seda vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetussumma tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Vajaduse korral võib seda vahepeal muuta.

| (8) | Nende eeskirjade kohaldamisest oliiviõlituru praeguse olukorra suhtes ja eriti oliiviõli ühenduse ja kolmandate riikide turu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(8)

Nende eeskirjade kohaldamisest oliiviõlituru praeguse olukorra suhtes ja eriti oliiviõli ühenduse ja kolmandate riikide turu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse eksporditoetused määruse nr 136/66/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud toodetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

(2)  EÜT L 78, 31.3.1972, lk 1. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2962/77 (EÜT L 348, 30.12.1977, lk 53).

2

---

LISA

Komisjoni 12. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on esitatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on esitatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/11

---

NÕUKOGU OTSUS,

31. jaanuar 2005,

Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöölepingu sõlmimise kohta

(2005/492/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon pidas Egiptusega ühenduse nimel läbirääkimisi teadus- ja tehnikaalase koostöölepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon pidas Egiptusega ühenduse nimel läbirääkimisi teadus- ja tehnikaalase koostöölepingu sõlmimise üle.

| (2) | 4. märtsil 2004. aastal parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

4. märtsil 2004. aastal parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat määrama isiku, kellel on õigus Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalasele koostöölepingule Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutada võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

TÕLGE

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Egiptuse Araabia Vabariigi vahel teadus- ja tehnikaalase koostöö kohta

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt

ja

EGIPTUSE ARAABIA VABARIIK (edaspidi “Egiptus”)

teiselt poolt,

edaspidi “lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga;

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsust nr 1513/2002/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuendat raamprogrammi, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika edendamisele (2002–2006); (1)

VÕTTES ARVESSE teaduse ja tehnoloogia tähtsust majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning sellele viitamist 25. juunil 2001 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu artiklis 43;

ARVESTADES, et ühendus ja Egiptus on mitmetes ühist huvi pakkuvates valdkondades alustanud ühist uurimis-, tehnoloogiaarendus- ja tutvustamistegevust ning et mõlema huvides oleks osaleda teise poole uurimis- ja arendustegevuses vastastikkuse alusel;

SOOVIDES panna teadus- ja tehnikauuringute alase koostöö tegemisele ametlikku alust, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist oma sotsiaalse ja majandusliku kasu huvides;

SOOVIDES avada Euroopa teadusruumi ka mitteliikmesriikidele ning eelkõige Vahemere piirkonna partnerriikidele,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala ja põhimõtted

1.   Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad ühenduse ja Egiptuse vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, milles tegeldakse teaduse ja tehnoloogiaga seotud uurimis- ja arendustegevusega.

2.   Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

| — | teadmistepõhise ühiskonna edendamine eesmärgiga soosida lepinguosaliste sotsiaalset ja majanduslikku arengut, |
| --- | --- |

—

teadmistepõhise ühiskonna edendamine eesmärgiga soosida lepinguosaliste sotsiaalset ja majanduslikku arengut,

| — | soodustuste võrdsel jaotumisel põhinev vastastikune kasu, |
| --- | --- |

—

soodustuste võrdsel jaotumisel põhinev vastastikune kasu,

| — | vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise uurimisprogrammidele ja -projektidele, |
| --- | --- |

—

vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise uurimisprogrammidele ja -projektidele,

| — | koostöös osalejate tegevust mõjutava teabe õigeaegne vahetamine, |
| --- | --- |

—

koostöös osalejate tegevust mõjutava teabe õigeaegne vahetamine,

| — | intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste asjakohane vahetamine. |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste asjakohane vahetamine.

Artikkel 2

Koostööviisid

1.   Egiptuses tegutsevad I lisas määratletud juriidilised üksused, sealhulgas nii füüsilised isikud kui ka eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud osalevad ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse raamprogrammi (edaspidi “EÜ raamprogramm”) kaudsetes meetmetes samadel tingimustel, mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide juriidiliste üksuste suhtes, vastavalt I ja II lisas sätestatud või osutatud tingimustele.

2.   Ühenduse liikmesriikides tegutsevad juriidilised isikud osalevad Egiptuse teadusprogrammides ja -projektides EÜ raamprogrammi ainevaldkondadele vastavates valdkondades samadel tingimustel, mida kohaldatakse Egiptuse juriidiliste isikute suhtes, vastavalt I ja II lisas sätestatud tingimustele.

3.   Koostöö võib hõlmata ka järgmist:

| — | korrapärased arutelud Egiptuse ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise suuniste ja prioriteetide üle, |
| --- | --- |

—

korrapärased arutelud Egiptuse ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise suuniste ja prioriteetide üle,

| — | arutelud koostöö väljavaadete ja arengu üle, |
| --- | --- |

—

arutelud koostöö väljavaadete ja arengu üle,

| — | Egiptuse ja ühenduse programmide ja teadusprojektide rakendamist ning käesoleva lepingu raames tehtud teadustöö tulemusi käsitleva teabe õigeaegne edastamine, |
| --- | --- |

—

Egiptuse ja ühenduse programmide ja teadusprojektide rakendamist ning käesoleva lepingu raames tehtud teadustöö tulemusi käsitleva teabe õigeaegne edastamine,

| — | ühisnõupidamised, |
| --- | --- |

—

ühisnõupidamised,

| — | teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastused ja vahetus, sealhulgas koolituse eesmärgil, |
| --- | --- |

—

teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastused ja vahetus, sealhulgas koolituse eesmärgil,

| — | seadmete ja materjalide vahetus ning jagamine, |
| --- | --- |

—

seadmete ja materjalide vahetus ning jagamine,

| — | korrapärane ja pidev suhtlus Egiptuse ja ühenduse programmi- ja projektijuhtide vahel, |
| --- | --- |

—

korrapärane ja pidev suhtlus Egiptuse ja ühenduse programmi- ja projektijuhtide vahel,

| — | ekspertide osalemine seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades, |
| --- | --- |

—

ekspertide osalemine seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades,

| — | käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud tavasid, õigus- ja haldusnorme ning programme puudutava teabe vahetus, |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud tavasid, õigus- ja haldusnorme ning programme puudutava teabe vahetus,

| — | teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane koolitus, |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alane koolitus,

| — | vastastikune juurdepääs sellise koostööga seotud teaduse ja tehnoloogia alasele teabele, |
| --- | --- |

—

vastastikune juurdepääs sellise koostööga seotud teaduse ja tehnoloogia alasele teabele,

| — | mis tahes muud koostööviisid, mille suhtes võtab vastava otsuse vastu artiklis 4 määratletud EÜ-Egiptuse ühise teadus- ja tehnikaalase koostöö komitee ning mille puhul leitakse, et see on kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga. |
| --- | --- |

—

mis tahes muud koostööviisid, mille suhtes võtab vastava otsuse vastu artiklis 4 määratletud EÜ-Egiptuse ühise teadus- ja tehnikaalase koostöö komitee ning mille puhul leitakse, et see on kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.

Artikkel 3

Koostöö tõhustamine

1.   Lepinguosalised teevad oma kohaldatavate õigusaktide raames jõupingutusi, et soodustada käesolevas lepingus käsitletud tegevuses osalevate teadustöötajate vaba liikumist ja elamist ning soodustada selles tegevuses kasutatavate kaupade piiriülest liikumist.

2.   Kui ühendus annab kooskõlas oma eeskirjadega ühepoolselt toetust ühenduse kaudses meetmes osalevale Egiptuse juriidilisele isikule, tagab Egiptus, et tehingu suhtes ei kohaldata ühtegi maksu ega lõivu.

Artikkel 4

Lepingu rakendamine

EÜ-Egiptuse teadus- ja tehnikaalase koostöö ühiskomitee

1.   Käesoleva lepinguga reguleeritud tegevuste koordineerimise ja soodustamise tagavad Egiptuse poolt Teadusuuringute ja Tehnoloogia Akadeemia ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni raamprogrammi eest vastutavad teenistused, kes tegutsevad rakendusasutustena (edaspidi “rakendusasutused”).

2.   Rakendusasutused loovad ühiskomitee (edaspidi “ühiskomitee”), mille ülesanneteks on:

| — | käesoleva lepingu rakendamise tagamine, hindamine ja läbivaatamine ning lepingu lisade muutmine või uute lisade vastuvõtmine lepinguosaliste teaduspoliitika arengute arvessevõtmiseks, tingimusel et mõlemad lepinguosalised täidavad selleks vajalikud siseriiklikud menetlused, |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu rakendamise tagamine, hindamine ja läbivaatamine ning lepingu lisade muutmine või uute lisade vastuvõtmine lepinguosaliste teaduspoliitika arengute arvessevõtmiseks, tingimusel et mõlemad lepinguosalised täidavad selleks vajalikud siseriiklikud menetlused,

| — | igal aastal selliste valdkondade tuvastamine, milles koostööd tuleks arendada ja parandada, ning selleks vajalike meetmete kaalumine, |
| --- | --- |

—

igal aastal selliste valdkondade tuvastamine, milles koostööd tuleks arendada ja parandada, ning selleks vajalike meetmete kaalumine,

| — | Egiptuse ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise edasiste suundumuste ja prioriteetide ning edasise koostöö väljavaadete korrapärane arutamine. |
| --- | --- |

—

Egiptuse ja ühenduse teaduspoliitika ja teadustöö kavandamise edasiste suundumuste ja prioriteetide ning edasise koostöö väljavaadete korrapärane arutamine.

3.   Ühiskomitee, kuhu kuuluvad rakendusasutuste esindajad, võtab vastu oma töökorra.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Egiptuses. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid. Ühiskomitee istungi kokkuvõte ja soovitused edastatakse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga moodustatud komiteele.

Artikkel 5

Rahastamine

Käesoleva lepingu raames toimub vastastikune osalemine teadusuuringutes vastavalt I lisas määratletud tingimustele ning need peavad olema kooskõlas kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivate õigus- ja haldusnormide, tegevuspõhimõtete ja programmide rakendamise tingimustega.

Artikkel 6

Tulemuste ja teabe levitamine ja kasutamine

Saavutatud ja/või vahetatud tulemuste levitamine ja kasutamine ning käesoleva lepingu raames toimuva uurimistegevusega seotud intellektuaalomandi õigustest teavitamine, nende haldamine, jagamine ja kasutamine toimub II lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 7

Lõppsätted

1.   I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

2.   Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma lepingu jõustumiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allakirjutamisest kuni selle sõlmimiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimiseni.

Kui üks lepinguosaline teatab, et ta lepingut ei sõlmi, lepitakse kokku, et ajutise kohaldamise ajal algatatud projektid ja tegevused, mis on nimetatud teatamise hetkel veel lõpetamata, jätkuvad kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

3.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kaheteistkuulise etteteatamisajaga igal ajal lõpetada.

Käesoleva lepingu lõpetamise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

4.   Kui üks lepinguosalistest otsustab oma artikli 1 lõikes 1 osutatud programme ja projekte muuta, teatab selle lepinguosalise rakendusasutus teise lepinguosalise rakendusasutusele asjaomaste muudatuste täpse sisu.

Erandina lõike 2 teisest lõigust võib lepingu lõpetada vastastikusel kokkuleppel, kui üks lepinguosalistest teatab teisele oma kavatsusest käesolev leping lõpetada kuu aja jooksul pärast esimeses lõigus osutatud muudatuste vastuvõtmist.

5.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi territooriumi suhtes. See ei takista koostöö tegemist avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

6.   Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani ning araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Cairo, 21. juuni 2005

Egiptuse Araabia Vabariigi nimel

Euroopa Ühenduse nimel

---

(1)  EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

1

---

I LISA

Euroopa Liidu liikmesriikide ja Egiptuse juriidiliste üksuste osalemise tingimused

Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab “juriidiline üksus” füüsilist isikut või tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse kohaselt asutatud juriidilist isikut, kellel on iseseisev õigusvõime ja kellel on õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.

I.   TINGIMUSED, mida kohaldatakse EGIPTUSE JURIIDILISTE ÜKSUSTE OSALEMISE suhtes EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes.

| 1. | Egiptuse juriidiliste üksuste osalemine EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes toimub tingimustel, mille on sätestanud Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 167.
  Lisaks võivad Egiptuse juriidilised üksused osaleda EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 164 alusel. |
| --- | --- |

1.

Egiptuse juriidiliste üksuste osalemine EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes toimub tingimustel, mille on sätestanud Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 167.

Lisaks võivad Egiptuse juriidilised üksused osaleda EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 164 alusel.

| 2. | Ühendus võib eraldada lõikes 1 osutatud kaudsetes meetmetes osalevatele Egiptuses tegutsevatele juriidilistele üksustele toetusi tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsusega ning kooskõlas Euroopa Ühenduse finantsmäärustega ja muude kehtivate ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

2.

Ühendus võib eraldada lõikes 1 osutatud kaudsetes meetmetes osalevatele Egiptuses tegutsevatele juriidilistele üksustele toetusi tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsusega ning kooskõlas Euroopa Ühenduse finantsmäärustega ja muude kehtivate ühenduse õigusaktidega.

| 3. | Lepingutes, mille ühendus sõlmib Egiptuse mis tahes juriidilise üksusega kaudse meetme elluviimiseks, sätestatakse kontroll ja audit, mille korraldavad või mille korraldamise loa annavad komisjon kontrollikoda.
  Koostöö vaimus ja vastastikuseid huve silmas pidades annavad Egiptuse asjaomased ametiasutused mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mis võib vastavas olukorras olla selliste kontrollide ja auditite korraldamiseks vajalik või aitab nendele kaasa. |
| --- | --- |

3.

Lepingutes, mille ühendus sõlmib Egiptuse mis tahes juriidilise üksusega kaudse meetme elluviimiseks, sätestatakse kontroll ja audit, mille korraldavad või mille korraldamise loa annavad komisjon kontrollikoda.

Koostöö vaimus ja vastastikuseid huve silmas pidades annavad Egiptuse asjaomased ametiasutused mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mis võib vastavas olukorras olla selliste kontrollide ja auditite korraldamiseks vajalik või aitab nendele kaasa.

II.   TINGIMUSED, mida kohaldatakse EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE JURIIDILISTE ÜKSUSTE OSALEMISE suhtes egiptuse uurimisprogrammides ja -projektides

| 1. | Mõne Euroopa Liidu liikmesriigi siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse alusel loodud ja ühenduses asuvatel juriidilistel üksustel on õigus osaleda Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide projektides koos Egiptuse juriidiliste üksustega. |
| --- | --- |

1.

Mõne Euroopa Liidu liikmesriigi siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse alusel loodud ja ühenduses asuvatel juriidilistel üksustel on õigus osaleda Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide projektides koos Egiptuse juriidiliste üksustega.

| 2. | Kui punktis 1 ja II lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse juriidiliste üksuste õiguste ja kohustuste suhtes ning ettepanekute esitamise ja hindamise ning selliseid projekte käsitlevate lepingute määramise ja sõlmimise tingimuste suhtes uurimis- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Egiptuse õigus- ja haldusnorme ning valitsuse juhiseid, mis kehtivad Egiptuse juriidiliste isikute suhtes, et tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse Egiptuse ja ühenduse vahelise koostöö laadi selles valdkonnas.
  Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse juriidiliste üksuste rahastamise suhtes kohaldatakse uurimis- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Egiptuse õigus- ja haldusnorme ning valitsuse juhiseid, mis kehtivad väljaspool Egiptust asuvate ning Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate juriidiliste üksuste suhtes. |
| --- | --- |

2.

Kui punktis 1 ja II lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse juriidiliste üksuste õiguste ja kohustuste suhtes ning ettepanekute esitamise ja hindamise ning selliseid projekte käsitlevate lepingute määramise ja sõlmimise tingimuste suhtes uurimis- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Egiptuse õigus- ja haldusnorme ning valitsuse juhiseid, mis kehtivad Egiptuse juriidiliste isikute suhtes, et tagada võrdne kohtlemine, võttes arvesse Egiptuse ja ühenduse vahelise koostöö laadi selles valdkonnas.

Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate ühenduse juriidiliste üksuste rahastamise suhtes kohaldatakse uurimis- ja arendusprogrammide rakendamist käsitlevaid Egiptuse õigus- ja haldusnorme ning valitsuse juhiseid, mis kehtivad väljaspool Egiptust asuvate ning Egiptuse uurimis- ja arendusprogrammide uurimisprojektides osalevate juriidiliste üksuste suhtes.

| 3. | Egiptus teavitab ühenduse ja Egiptuse juriidilisi isikuid korrapäraselt Egiptuse programmidest ja ühenduse juriidiliste üksuste nendes osalemise võimalustest. |
| --- | --- |

3.

Egiptus teavitab ühenduse ja Egiptuse juriidilisi isikuid korrapäraselt Egiptuse programmidest ja ühenduse juriidiliste üksuste nendes osalemise võimalustest.

---

II LISA

Intellektuaalomandi õiguste jagamise põhimõtted

I.   KOHALDAMINE

Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab “intellektuaalomand” Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomandit.

Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad “teadmised” tulemusi, sealhulgas teavet, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigusi või kõnealuse teabega seotud õigusi, mis tulenevad patendi, disainilahenduse, sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest.

II.   LEPINGUOSALISTE JURIIDILISTE ISIKUTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

| 1. | Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise juriidilise isiku intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, kaasa arvatud TRIPS-leping (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt). |
| --- | --- |

1.

Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise juriidilise isiku intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, kaasa arvatud TRIPS-leping (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt).

| 2. | EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalevatel Egiptuses tegutsevatel juriidilistel üksustel on samaväärsed intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu ühenduses tegutsevatel juriidilistel üksustel tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsusega ja selle alusel ühendusega sõlmitud lepinguga ning need õigused ja kohustused on kooskõlas punktiga 1. |
| --- | --- |

2.

EÜ raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalevatel Egiptuses tegutsevatel juriidilistel üksustel on samaväärsed intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu ühenduses tegutsevatel juriidilistel üksustel tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetud otsusega ja selle alusel ühendusega sõlmitud lepinguga ning need õigused ja kohustused on kooskõlas punktiga 1.

| 3. | Ühenduses tegutsevatel juriidilistel üksustel, kes osalevad Egiptuse teadusprogrammides ja -projektides, on samaväärsed intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu Egiptuses tegutsevatel juriidilistel üksustel, ning need õigused ja kohustused on kooskõlas punktiga 1. |
| --- | --- |

3.

Ühenduses tegutsevatel juriidilistel üksustel, kes osalevad Egiptuse teadusprogrammides ja -projektides, on samaväärsed intellektuaalomandi õigused ja kohustused nagu Egiptuses tegutsevatel juriidilistel üksustel, ning need õigused ja kohustused on kooskõlas punktiga 1.

III.   LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

| 1. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju:






  a) | teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju:

a)

teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt;

| b) | lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 2 nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta. |
| --- | --- |

b)

lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 2 nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.

| 2. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju:






  a) | kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid või nendega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas videolintide ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju:

a)

kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid või nendega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas videolintide ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks;

| b) | kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. |
| --- | --- |

b)

kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

| 3. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju:






  a) | edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline konfidentsiaalsete sümbolite või legendiga kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju:

a)

edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline konfidentsiaalsete sümbolite või legendiga kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi;

| b) | teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

b)

teavet vastuvõttev lepinguosaline võib omal vastutusel edastada mitteavaldatavat teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel;

| c) | mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 2. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma siseriiklike tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses; |
| --- | --- |

c)

mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 2. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma siseriiklike tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses;

| d) | käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile a; |
| --- | --- |

d)

käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile a;

| e) | kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle punktide a ja d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse nimetatud punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

e)

kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle punktide a ja d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse nimetatud punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

---

Komisjon

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/20

---

KOMISJONI OTSUS,

1. oktoober 2003,

seoses EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlusega firmade Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries Ltd Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd ja Ueno Fine Chemicals Industry Ltd vastu

(Juhtum nr C.37.370 – sorbaadid)

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3426 all)

(Ainult inglis- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/493/EÜ)

1. oktoobril 2003. aastal võttis komisjon vastu otsuse seoses EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetlusega. Vastavalt määruse nr 1/2003 (1) artiklile 30 avaldab komisjon käesolevaga osapoolte nimed ja otsuse põhisisu ning samuti määratud karistused, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi oma ärihuvisid kaitsta. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon on juhtumi autentsetes keeltes ja komisjoni töökeeltes kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   KOKKUVÕTE RIKKUMISEST

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud firmadele Chisso Corporation (edaspidi “Chisso”), Daicel Chemical Industries Ltd (edaspidi “Daicel”), Hoechst AG (edaspidi “Hoechst”), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (edaspidi “Nippon”) ja Ueno Fine Chemicals Industry Ltd (edaspidi “Ueno”). |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud firmadele Chisso Corporation (edaspidi “Chisso”), Daicel Chemical Industries Ltd (edaspidi “Daicel”), Hoechst AG (edaspidi “Hoechst”), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (edaspidi “Nippon”) ja Ueno Fine Chemicals Industry Ltd (edaspidi “Ueno”).

| (2) | Kõnealused adressaadid osalesid Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikli 81 lõike 1 ning alates 1. jaanuarist 1994 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikli 53 lõike 1 ühekordses ja kestvas rikkumises, mis hõlmas kogu Euroopa Majanduspiirkonda seoses järgmisega:






  — | piirhindades kokkuleppimine, |
| --- | --- | --- |

(2)

Kõnealused adressaadid osalesid Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikli 81 lõike 1 ning alates 1. jaanuarist 1994 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikli 53 lõike 1 ühekordses ja kestvas rikkumises, mis hõlmas kogu Euroopa Majanduspiirkonda seoses järgmisega:

—

piirhindades kokkuleppimine,

| — | sorbaatide mahukvootide jagamine, |
| --- | --- |

—

sorbaatide mahukvootide jagamine,

| — | otsus mitte tarnida võimalikele uutele turuletulijatele tehnoloogiat ning |
| --- | --- |

—

otsus mitte tarnida võimalikele uutele turuletulijatele tehnoloogiat ning

| — | oma konkurentsivastaste kokkulepete jälgimine. |
| --- | --- |

—

oma konkurentsivastaste kokkulepete jälgimine.

| (3) | Kõnealused ettevõtjad osalesid rikkumises vähemalt 31. detsembrist 1978 kuni vähemalt 30. novembrini 1995 Nipponi puhul ning kuni vähemalt 31. oktoobrini 1996 teiste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused ettevõtjad osalesid rikkumises vähemalt 31. detsembrist 1978 kuni vähemalt 30. novembrini 1995 Nipponi puhul ning kuni vähemalt 31. oktoobrini 1996 teiste puhul.

| (4) | Sorbaadid on peamiselt toitudes ja jookides kasutatavad keemilised säilitusained (antimikroobikumid), millel on omadus aeglustada või tõkestada mikroorganismide nagu pärmi, bakterite, hallitusseente või seente kasvu. Nende toimemehhanism seisneb peamiselt vee kättesaadavuse vähendamises ja happelisuse suurendamises. Mõnikord säilitavad need toidulisandid ka muid toiduomadusi nagu maitset, värvi, konsistentsi ja toiteväärtust. Peale selle, et neid kasutatakse säilitusainena toitudes ja jookides, toimivad sorbaadid hea stabilisaatorina ka muud tüüpi toodete nagu farmaatsiatoodete, kosmeetikatoodete, lemmikloomatoidu ja loomasööda puhul. |
| --- | --- |

(4)

Sorbaadid on peamiselt toitudes ja jookides kasutatavad keemilised säilitusained (antimikroobikumid), millel on omadus aeglustada või tõkestada mikroorganismide nagu pärmi, bakterite, hallitusseente või seente kasvu. Nende toimemehhanism seisneb peamiselt vee kättesaadavuse vähendamises ja happelisuse suurendamises. Mõnikord säilitavad need toidulisandid ka muid toiduomadusi nagu maitset, värvi, konsistentsi ja toiteväärtust. Peale selle, et neid kasutatakse säilitusainena toitudes ja jookides, toimivad sorbaadid hea stabilisaatorina ka muud tüüpi toodete nagu farmaatsiatoodete, kosmeetikatoodete, lemmikloomatoidu ja loomasööda puhul.

| (5) | Sorbaate on põhiliselt kolme tüüpi: sorbhape, kaaliumsorbaat ja kaltsiumsorbaat. |
| --- | --- |

(5)

Sorbaate on põhiliselt kolme tüüpi: sorbhape, kaaliumsorbaat ja kaltsiumsorbaat.

| (6) | Sorbhape on põhisaadus. See rasvhape laguneb ja imendub organismi ning on füsioloogiliselt inertne. Säilitatavate toodete lõhna või maitseomadusi ta ei mõjuta. Teda kasutatakse väga sageli margariinis, majoneesis, salatites, juustus, kalasaadustes, liha- ja vorstitoodetes, puuviljatoodetes, karastusjookides, kondiitri ja pagaritoodetes ning fungistaatilistes pakendimaterjalides. Sorbhapet on tehniliselt keeruline valmistada, teised sorbaadid aga on sorbhappe tehniliselt lihtsamad saadused. Sorbhappe valmistamiseks on vaja kaht põhitoorainet, keteeni ja krotoonaldehüüdi, millest esimene (gaasiline aine) tuleb valmistada vahetult enne sorbhappe valmistamist. Suured investeeringud tootmisrajatistele on võimalikele turuletulijatele raskeks tõkkeks. |
| --- | --- |

(6)

Sorbhape on põhisaadus. See rasvhape laguneb ja imendub organismi ning on füsioloogiliselt inertne. Säilitatavate toodete lõhna või maitseomadusi ta ei mõjuta. Teda kasutatakse väga sageli margariinis, majoneesis, salatites, juustus, kalasaadustes, liha- ja vorstitoodetes, puuviljatoodetes, karastusjookides, kondiitri ja pagaritoodetes ning fungistaatilistes pakendimaterjalides. Sorbhapet on tehniliselt keeruline valmistada, teised sorbaadid aga on sorbhappe tehniliselt lihtsamad saadused. Sorbhappe valmistamiseks on vaja kaht põhitoorainet, keteeni ja krotoonaldehüüdi, millest esimene (gaasiline aine) tuleb valmistada vahetult enne sorbhappe valmistamist. Suured investeeringud tootmisrajatistele on võimalikele turuletulijatele raskeks tõkkeks.

| (7) | Kaaliumsorbaati kasutatakse vees lahustuvuse suurendamiseks. Sorbhapet kasutatakse vähe, sest tema lahustuvus vees on väike. Seepärast kasutataksegi enamikus suure veesisaldusega toodetes peamiselt kaaliumsorbaati. |
| --- | --- |

(7)

Kaaliumsorbaati kasutatakse vees lahustuvuse suurendamiseks. Sorbhapet kasutatakse vähe, sest tema lahustuvus vees on väike. Seepärast kasutataksegi enamikus suure veesisaldusega toodetes peamiselt kaaliumsorbaati.

| (8) | Kaltsiumsorbaati toodetakse Prantsusmaal ja Itaalias vähestes kogustes juustu pakkepaberi pindamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kaltsiumsorbaati toodetakse Prantsusmaal ja Itaalias vähestes kogustes juustu pakkepaberi pindamiseks.

| (9) | Sorbhape ja selle soolad (sh kaaliumsorbaat) on põhilised Lääne-Euroopas kasutatavad säilitusained. Sorbhape moodustab sorbaadimüügist 30 % ning kaaliumsorbaat ülejäänud 70 %. |
| --- | --- |

(9)

Sorbhape ja selle soolad (sh kaaliumsorbaat) on põhilised Lääne-Euroopas kasutatavad säilitusained. Sorbhape moodustab sorbaadimüügist 30 % ning kaaliumsorbaat ülejäänud 70 %.

| (10) | Säilitusained on tooted, mis on välja arendatud ja ei nõua intensiivset teadus ja arendustegevust, ning uute säilitusainete turuletoomise väljavaated on minimaalsed. |
| --- | --- |

(10)

Säilitusained on tooted, mis on välja arendatud ja ei nõua intensiivset teadus ja arendustegevust, ning uute säilitusainete turuletoomise väljavaated on minimaalsed.

| (11) | Sorbaadid on säilitusainete sektoris juhtiv tooterühm. Sorbaatide peamised asendajad on naatrium ja kaaliumbensoaat ning parabeenid. Paljud tootjad eelistavad kvaliteedi pärast aga kõrgele hinnale vaatamata siiski sorbaate. Mitte ükski neist toodetest ei asenda sorbaate täielikult, kusjuures eriti parabeenid hõlmavad toidu säilitusainete turust kõigest kitsa osa. Nõudlus sorbaatide järele ei ole hinnapaindlik, sest nende kasutusotstarbele alternatiive peaaegu polegi. |
| --- | --- |

(11)

Sorbaadid on säilitusainete sektoris juhtiv tooterühm. Sorbaatide peamised asendajad on naatrium ja kaaliumbensoaat ning parabeenid. Paljud tootjad eelistavad kvaliteedi pärast aga kõrgele hinnale vaatamata siiski sorbaate. Mitte ükski neist toodetest ei asenda sorbaate täielikult, kusjuures eriti parabeenid hõlmavad toidu säilitusainete turust kõigest kitsa osa. Nõudlus sorbaatide järele ei ole hinnapaindlik, sest nende kasutusotstarbele alternatiive peaaegu polegi.

| (12) | Asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu maailma. Seega on see suurem kui geograafiline ala, millel kõnealust karistust kohaldatakse, nimelt EMP. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu maailma. Seega on see suurem kui geograafiline ala, millel kõnealust karistust kohaldatakse, nimelt EMP.

| (13) | Kartelli ülesehitus, töökorraldus ja tegevus põhines turu jagatud hindamisel. Hoechst vastutas Euroopa turu ning Daicel, Chisso, Nippon ja Ueno ühiselt Jaapani turu eest. |
| --- | --- |

(13)

Kartelli ülesehitus, töökorraldus ja tegevus põhines turu jagatud hindamisel. Hoechst vastutas Euroopa turu ning Daicel, Chisso, Nippon ja Ueno ühiselt Jaapani turu eest.

| (14) | Kartellikohtumisi peeti mitmel eri tasemel. Kaks korda aastas toimusid kohtumised Hoechsti ja nelja Jaapani tootja vahel (“ühisnõupidamised”), Jaapani tootjad korraldasid ettevalmistavaid nõupidamisi (“ettevalmistavad nõupidamised” või “eelkohtumised”) ning korraldati kahepoolseid kohtumisi ja telefonivestlusi (“kahepoolsed kontaktid”). |
| --- | --- |

(14)

Kartellikohtumisi peeti mitmel eri tasemel. Kaks korda aastas toimusid kohtumised Hoechsti ja nelja Jaapani tootja vahel (“ühisnõupidamised”), Jaapani tootjad korraldasid ettevalmistavaid nõupidamisi (“ettevalmistavad nõupidamised” või “eelkohtumised”) ning korraldati kahepoolseid kohtumisi ja telefonivestlusi (“kahepoolsed kontaktid”).

| (15) | Enne igat ühisnõupidamist tavatsesid Jaapani tootjad pidada rida ettevalmistavaid nõupidamisi, et leppida kokku hindades ja mahukvootides, mida Hoechstiga arutada. |
| --- | --- |

(15)

Enne igat ühisnõupidamist tavatsesid Jaapani tootjad pidada rida ettevalmistavaid nõupidamisi, et leppida kokku hindades ja mahukvootides, mida Hoechstiga arutada.

| (16) | Peale ühisnõupidamiste toimus Hoechsti ja Jaapani tootjate vahel hulk kahepoolseid kohtumisi ja telefonivestlusi. |
| --- | --- |

(16)

Peale ühisnõupidamiste toimus Hoechsti ja Jaapani tootjate vahel hulk kahepoolseid kohtumisi ja telefonivestlusi.

II.   TRAHVID

| (17) | Võttes arvesse rikkumise laadi antud juhul ja selle tegelikku mõju sorbaaditurule ning samuti asjaolu, et see hõlmas kogu ühisturgu ning pärast Euroopa Majanduspiirkonna loomist kogu EMP turgu, leiab komisjon, et käesolevas otsuses käsitletud ettevõtjad on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse rikkumise laadi antud juhul ja selle tegelikku mõju sorbaaditurule ning samuti asjaolu, et see hõlmas kogu ühisturgu ning pärast Euroopa Majanduspiirkonna loomist kogu EMP turgu, leiab komisjon, et käesolevas otsuses käsitletud ettevõtjad on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1.

| (18) | Väga tõsiste rikkumiste puhul võib ettevõtjaid tõenäoliste trahvide skaalal kohelda erinevalt, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku suutlikkust tekitada konkurentsile märkimisväärset kahju. Seda on vaja eelkõige siis – nagu antudki juhul –, kui rikkumises osalenud ettevõtjate turuosad erinevad suuresti. |
| --- | --- |

(18)

Väga tõsiste rikkumiste puhul võib ettevõtjaid tõenäoliste trahvide skaalal kohelda erinevalt, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku suutlikkust tekitada konkurentsile märkimisväärset kahju. Seda on vaja eelkõige siis – nagu antudki juhul –, kui rikkumises osalenud ettevõtjate turuosad erinevad suuresti.

| (19) | Käesolevas asjas, mis hõlmab mitut ettevõtjat, tuleb põhisumma määramisel võtta arvesse iga ettevõtja konkreetset osa rikkumises ja seega selle tegelikku mõju konkurentsile. Selleks võib kõnealused ettevõtjad jagada vastavalt suhtelisele olulisusele asjaomasel turul rühmadesse. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas asjas, mis hõlmab mitut ettevõtjat, tuleb põhisumma määramisel võtta arvesse iga ettevõtja konkreetset osa rikkumises ja seega selle tegelikku mõju konkurentsile. Selleks võib kõnealused ettevõtjad jagada vastavalt suhtelisele olulisusele asjaomasel turul rühmadesse.

| (20) | Seepärast leiab komisjon antud juhul, et iga ettevõtja suhtelise olulisuse võrdlemiseks kõnealusel turul on asjakohane võtta aluseks kõnealuste toodete ülemaailmne käive rikkumise viimasel täisaastal (1995). |
| --- | --- |

(20)

Seepärast leiab komisjon antud juhul, et iga ettevõtja suhtelise olulisuse võrdlemiseks kõnealusel turul on asjakohane võtta aluseks kõnealuste toodete ülemaailmne käive rikkumise viimasel täisaastal (1995).

| (21) | Komisjoni teabenõude peale firmade endi poolt esitatud ülemaailmsete käivete kohaselt oli Hoechst 1995. aastal kõige suurem sorbaaditootja maailmas, kellele kuulus turust [...]* (2) % (EMPs [...]* %). Seepärast paigutatakse Hoechst esimesse rühma. Daiceli, Chisso, Nipponi ja Ueno turuosa on [...]* % kuni [...]* % (EMPs [...]* % kuni [...]* %). Seepärast paigutatakse nad teise rühma. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni teabenõude peale firmade endi poolt esitatud ülemaailmsete käivete kohaselt oli Hoechst 1995. aastal kõige suurem sorbaaditootja maailmas, kellele kuulus turust [...]* (2) % (EMPs [...]* %). Seepärast paigutatakse Hoechst esimesse rühma. Daiceli, Chisso, Nipponi ja Ueno turuosa on [...]* % kuni [...]* % (EMPs [...]* % kuni [...]* %). Seepärast paigutatakse nad teise rühma.

| (22) | Eespool sätestatust lähtudes on antud juhul määratavate trahvide asjaomasel turul omatava suhtelise olulisuse kriteeriumist tulenev asjakohane lähtesumma kummagi rühma puhul järgmine:






  — | esimene rühm: 20 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- |

(22)

Eespool sätestatust lähtudes on antud juhul määratavate trahvide asjaomasel turul omatava suhtelise olulisuse kriteeriumist tulenev asjakohane lähtesumma kummagi rühma puhul järgmine:

—

esimene rühm: 20 miljonit eurot,

| — | teine rühm: 6,66 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

teine rühm: 6,66 miljonit eurot.

| (23) | Tagamaks, et trahvil on suurtele ettevõtjatele piisavalt hoiatav toime, ning arvestamaks, et suurtel ettevõtjatel on olemas õigus ja majandusalased teadmised ja struktuurid, mis võimaldavad neil hõlpsamini kindlaks teha, et nende tegevus kujutab endast rikkumist, ja olla teadlikud konkurentsiõigusest tulenevatest tagajärgedest, tuleks lähtesummat Hoechsti puhul veelgi korrigeerida. |
| --- | --- |

(23)

Tagamaks, et trahvil on suurtele ettevõtjatele piisavalt hoiatav toime, ning arvestamaks, et suurtel ettevõtjatel on olemas õigus ja majandusalased teadmised ja struktuurid, mis võimaldavad neil hõlpsamini kindlaks teha, et nende tegevus kujutab endast rikkumist, ja olla teadlikud konkurentsiõigusest tulenevatest tagajärgedest, tuleks lähtesummat Hoechsti puhul veelgi korrigeerida.

| (24) | Hoechsti puhul, mis on käesolevas otsuses käsitletud ettevõtjaist suurim, leiab komisjon, et asjaomasel turul omatava suhtelise olulisuse kriteeriumist tuleneva trahvi lähtesumma tuleb ettevõtja suurust ja ressursse arvestades ülespoole korrigeerida. Seepärast tuleks põhjenduses 22 määratud Hoechsti trahvi lähtesummat suurendada 100 % võrra 40 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(24)

Hoechsti puhul, mis on käesolevas otsuses käsitletud ettevõtjaist suurim, leiab komisjon, et asjaomasel turul omatava suhtelise olulisuse kriteeriumist tuleneva trahvi lähtesumma tuleb ettevõtja suurust ja ressursse arvestades ülespoole korrigeerida. Seepärast tuleks põhjenduses 22 määratud Hoechsti trahvi lähtesummat suurendada 100 % võrra 40 miljoni euroni.

| (25) | Komisjon leiab, et Chisso, Daicel, Hoechst ja Ueno rikkusid asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 alates 31. detsembrist 1978 kuni 31. oktoobrini 1996. Rikkumine kestis 17 aastat ja 10 kuud. Chissole, Daicelile, Uenole ja Hoechstile rikkumise raskusastme põhjal määratud trahvide lähtesummat tuleks seepärast suurendada 175 % võrra. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon leiab, et Chisso, Daicel, Hoechst ja Ueno rikkusid asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 alates 31. detsembrist 1978 kuni 31. oktoobrini 1996. Rikkumine kestis 17 aastat ja 10 kuud. Chissole, Daicelile, Uenole ja Hoechstile rikkumise raskusastme põhjal määratud trahvide lähtesummat tuleks seepärast suurendada 175 % võrra.

| (26) | Nippon rikkus asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 alates 31. detsembrist 1978 kuni 30. novembrini 1995. Rikkumine kestis 16 aastat ja 11 kuud. Talle põhjenduses 22 rikkumise raskusastme põhjal määratud trahvi lähtesummat tuleks seepärast suurendada 165 % võrra. |
| --- | --- |

(26)

Nippon rikkus asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 alates 31. detsembrist 1978 kuni 30. novembrini 1995. Rikkumine kestis 16 aastat ja 11 kuud. Talle põhjenduses 22 rikkumise raskusastme põhjal määratud trahvi lähtesummat tuleks seepärast suurendada 165 % võrra.

| (27) | Vastavalt sellele määrab komisjon trahvi põhisummaks Chisso puhul 18,315 miljonit eurot, Daiceli puhul 18,315 miljonit eurot, Hoechsti puhul 110 miljonit eurot, Nipponi puhul 17,649 miljonit eurot ja Ueno puhul 18,315 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt sellele määrab komisjon trahvi põhisummaks Chisso puhul 18,315 miljonit eurot, Daiceli puhul 18,315 miljonit eurot, Hoechsti puhul 110 miljonit eurot, Nipponi puhul 17,649 miljonit eurot ja Ueno puhul 18,315 miljonit eurot.

| (28) | Hoechsti juhtrolli kartellis ja tema kuritegelikku käitumist tuleks seepärast pidada raskendavateks asjaoludeks, mis õigustavad tema trahvi põhisumma suurendamist vastavalt 30 % ja 50 % võrra. |
| --- | --- |

(28)

Hoechsti juhtrolli kartellis ja tema kuritegelikku käitumist tuleks seepärast pidada raskendavateks asjaoludeks, mis õigustavad tema trahvi põhisumma suurendamist vastavalt 30 % ja 50 % võrra.

| (29) | Daicel oli koos Hoechstiga kartelli liikumapanev jõud. Mõlemad olid kõige võimsamad kartelliliikmed, kellele kuulus suurim turuosa ning kes jagasid samu huve. Asjaolu, et Hoechst mängis rikkumises juhtivat rolli, ei tähenda, et Daicel ei teinud seda. Komisjon nõustub siiski sellega, et teistel kartelliliikmetel oli oma ühiste konkurentsivastaste eesmärkide teostamiseks teatavaid ajendeid. Eespool sätestatut arvesse võttes tuleks trahvi põhisummat Daiceli puhul suurendada 30 % võrra. |
| --- | --- |

(29)

Daicel oli koos Hoechstiga kartelli liikumapanev jõud. Mõlemad olid kõige võimsamad kartelliliikmed, kellele kuulus suurim turuosa ning kes jagasid samu huve. Asjaolu, et Hoechst mängis rikkumises juhtivat rolli, ei tähenda, et Daicel ei teinud seda. Komisjon nõustub siiski sellega, et teistel kartelliliikmetel oli oma ühiste konkurentsivastaste eesmärkide teostamiseks teatavaid ajendeid. Eespool sätestatut arvesse võttes tuleks trahvi põhisummat Daiceli puhul suurendada 30 % võrra.

| (30) | Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Chisso puhul ei ole. |
| --- | --- |

(30)

Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Chisso puhul ei ole.

| (31) | Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Nipponi puhul ei ole. |
| --- | --- |

(31)

Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Nipponi puhul ei ole.

| (32) | Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Ueno puhul ei ole. |
| --- | --- |

(32)

Raskendavaid asjaolusid antud rikkumises Ueno puhul ei ole.

| (33) | Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Hoechsti puhul ei ole. |
| --- | --- |

(33)

Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Hoechsti puhul ei ole.

| (34) | Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Daiceli puhul ei ole. |
| --- | --- |

(34)

Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Daiceli puhul ei ole.

| (35) | Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Chisso puhul ei ole. |
| --- | --- |

(35)

Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Chisso puhul ei ole.

| (36) | Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Nipponi puhul ei ole. |
| --- | --- |

(36)

Kergendavaid asjaolusid antud rikkumises Nipponi puhul ei ole.

| (37) | Ueno puhul peab komisjon kergendavaks asjaolu, et ettevõtja ei rakendanud praktikas kokkulepitud mahukvoote. |
| --- | --- |

(37)

Ueno puhul peab komisjon kergendavaks asjaolu, et ettevõtja ei rakendanud praktikas kokkulepitud mahukvoote.

| (38) | 2002. aasta karistuste kergendamise korda käsitlev teatis on antud juhul selgelt kohaldamatu. 1996. ja 2002. aasta teatiste ajalise kohaldamise piir on tõmmatud 2002. aasta teatise punktis 28 järgmiselt:
  “Alates 14. veebruarist 2002 asendab käesolev teatis 1996. aasta teatist kõigil juhtudel, mil ükski ettevõtja ei ole pöördunud komisjoni poole kõnealuses teatises sätestatud sooduskohtlemise taotlusega.” |
| --- | --- |

(38)

2002. aasta karistuste kergendamise korda käsitlev teatis on antud juhul selgelt kohaldamatu. 1996. ja 2002. aasta teatiste ajalise kohaldamise piir on tõmmatud 2002. aasta teatise punktis 28 järgmiselt:

“Alates 14. veebruarist 2002 asendab käesolev teatis 1996. aasta teatist kõigil juhtudel, mil ükski ettevõtja ei ole pöördunud komisjoni poole kõnealuses teatises sätestatud sooduskohtlemise taotlusega.”

| (39) | Antud juhul oli mitu ettevõtjat – nende hulgas Hoechst – juba enne seda kuupäeva komisjoni poole “pöördunud”. Seepärast võib 1996. aasta karistuste kergendamise korda käsitleva teatise kohaldamist jätkata. |
| --- | --- |

(39)

Antud juhul oli mitu ettevõtjat – nende hulgas Hoechst – juba enne seda kuupäeva komisjoni poole “pöördunud”. Seepärast võib 1996. aasta karistuste kergendamise korda käsitleva teatise kohaldamist jätkata.

| (40) | Vastavalt 1996. aasta teatise B jaotisele vähendab komisjon 100 % võrra Chisso trahvi, mis oleks talle määratud juhul, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt 1996. aasta teatise B jaotisele vähendab komisjon 100 % võrra Chisso trahvi, mis oleks talle määratud juhul, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

| (41) | Seepärast ei määra komisjon Chissole trahvi. |
| --- | --- |

(41)

Seepärast ei määra komisjon Chissole trahvi.

| (42) | Pärast Hoechsti koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 50 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(42)

Pärast Hoechsti koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 50 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

| (43) | Pärast Nipponi koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 40 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(43)

Pärast Nipponi koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 40 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

| (44) | Pärast Daiceli koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 30 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(44)

Pärast Daiceli koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 30 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

| (45) | Pärast Ueno koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele ja võttes arvesse aega, mil see koostöö menetluse ajal toimus, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 25 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(45)

Pärast Ueno koostöö kaalumist vastavalt 1996. aasta teatise nõuetele ja võttes arvesse aega, mil see koostöö menetluse ajal toimus, vähendab komisjon kooskõlas kõnealuse teatise D jaotise punkti 2 esimese ja teise taandega 25 % võrra trahvi, mis oleks talle määratud siis, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

| (46) | Kokkuvõttes tuleks käesoleva otsuse adressaatidele määratud trahve nende koostööd ja 1996. aasta teatises sätestatud tingimusi arvestades vähendada järgmiselt:






  a) | Chisso puhul: 100 %; |
| --- | --- | --- |

(46)

Kokkuvõttes tuleks käesoleva otsuse adressaatidele määratud trahve nende koostööd ja 1996. aasta teatises sätestatud tingimusi arvestades vähendada järgmiselt:

a)

Chisso puhul: 100 %;

| b) | Daiceli puhul: 30 %; |
| --- | --- |

b)

Daiceli puhul: 30 %;

| c) | Hoechsti puhul: 50 %; |
| --- | --- |

c)

Hoechsti puhul: 50 %;

| d) | Nipponi puhul: 40 %; |
| --- | --- |

d)

Nipponi puhul: 40 %;

| e) | Ueno puhul: 25 %. |
| --- | --- |

e)

Ueno puhul: 25 %.

| (47) | Chisso väidab, et tema finantsseisund on Jaapanis raske ja üle 20 aasta kestnud majanduskriisi ning väga suurte kulutuste tõttu, mis tehti Minamata haiguspuhangu kahjude hüvitamiseks ja kõrvaldamiseks, viimastel aastatel halvenenud. Oma 10. juuni 2003. aasta avalduses täpsustab ja kirjeldab Chisso oma ebakindlat finantsolukorda ning annab komisjonile finantsteavet. |
| --- | --- |

(47)

Chisso väidab, et tema finantsseisund on Jaapanis raske ja üle 20 aasta kestnud majanduskriisi ning väga suurte kulutuste tõttu, mis tehti Minamata haiguspuhangu kahjude hüvitamiseks ja kõrvaldamiseks, viimastel aastatel halvenenud. Oma 10. juuni 2003. aasta avalduses täpsustab ja kirjeldab Chisso oma ebakindlat finantsolukorda ning annab komisjonile finantsteavet.

| (48) | Komisjon märgib, et Ueno ei esitanud konsolideeritud andmeid. Pärast Ueno finantsseisundi analüüsimist konsolideerimata andmete põhjal järeldab komisjon, et ei ole asjakohane korrigeerida Ueno trahvi summat. Seega oleks ühe ettevõtja raske finantsolukorra arvestamine samaväärne õigustamatu konkurentsieelise andmisega ettevõtjatele, kes on turutingimustega kõige vähem kohanenud. Kuna komisjon ei määra trahvi Chissole, on tema argumendid ebaolulised. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märgib, et Ueno ei esitanud konsolideeritud andmeid. Pärast Ueno finantsseisundi analüüsimist konsolideerimata andmete põhjal järeldab komisjon, et ei ole asjakohane korrigeerida Ueno trahvi summat. Seega oleks ühe ettevõtja raske finantsolukorra arvestamine samaväärne õigustamatu konkurentsieelise andmisega ettevõtjatele, kes on turutingimustega kõige vähem kohanenud. Kuna komisjon ei määra trahvi Chissole, on tema argumendid ebaolulised.

| (49) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määratavad trahvid peaksid olema järgmised:






  — | Daicel Chemical Industries Ltd: 16,6 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

(49)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määratavad trahvid peaksid olema järgmised:

—

Daicel Chemical Industries Ltd: 16,6 miljonit eurot.

| — | Hoechst AG: 99,0 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Hoechst AG: 99,0 miljonit eurot.

| — | The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd: 10,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd: 10,5 miljonit eurot.

| — | Ueno Fine Chemicals Industry Ltd: 12,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Ueno Fine Chemicals Industry Ltd: 12,3 miljonit eurot.

| (50) | Nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise kohe lõpetama, kui nad seda juba teinud ei ole. Nad peavad hoiduma igasugustest tegudest ja teguviisidest, mida antud juhul peetakse rikkumiseks ning millel on sarnane eesmärk või toime. |
| --- | --- |

(50)

Nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise kohe lõpetama, kui nad seda juba teinud ei ole. Nad peavad hoiduma igasugustest tegudest ja teguviisidest, mida antud juhul peetakse rikkumiseks ning millel on sarnane eesmärk või toime.

---

(1)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Käesolevast tekstist on välja jäetud konfidentsiaalset infot sisaldavad osad. Need osad on märgitud punktiiriga nurksulgudes ja tärniga.

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/26

---

KOMISJONI OTSUS,

8. juuli 2005,

millega muudetakse otsust 2005/363/EÜ sigade aafrika katku suhtes võetavate tervisekaitsemeemete kohta Sardiinias, Itaalias

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2110 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/494/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 2. mai 2005. aasta otsus 2005/363/EÜ sigade aafrika katku suhtes võetavate tervisekaitsemeemete kohta Sardiinias, Itaalias (4) võeti vastu seoses sigade aafrika katku esinemisega Nuoro ja osaliselt ka Sassari provintsis, Sardiinias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 2. mai 2005. aasta otsus 2005/363/EÜ sigade aafrika katku suhtes võetavate tervisekaitsemeemete kohta Sardiinias, Itaalias (4) võeti vastu seoses sigade aafrika katku esinemisega Nuoro ja osaliselt ka Sassari provintsis, Sardiinias.

| (2) | Itaalia on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutistest arengutest Sassari ja Oristano provintsides, Sardiinias. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutistest arengutest Sassari ja Oristano provintsides, Sardiinias.

| (3) | Otsuse 2005/363/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis i nimetatud Sardiinia piirkondadele, mis on välja jäetud käesolevas artiklis ettenähtud erandist, mis lubab Itaalia ametiasutustel sealiha teatavatel tingimustel välja viia, tuleks seepärast lisada Orestano provints ning Sassari provintsi haldusüksused Calangianus, Sant'Antonio di Gallura ja Telti. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2005/363/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis i nimetatud Sardiinia piirkondadele, mis on välja jäetud käesolevas artiklis ettenähtud erandist, mis lubab Itaalia ametiasutustel sealiha teatavatel tingimustel välja viia, tuleks seepärast lisada Orestano provints ning Sassari provintsi haldusüksused Calangianus, Sant'Antonio di Gallura ja Telti.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2005/363/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2005/363/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/363/EÜ I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33) (parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  ELT L 118, 5.5.2005, lk 39.

4

---

LISA

“I LISA

Artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis i nimetatud Sardiinia piirkonnad

| a) | Nuoro provintsis: kogu territoorium. |
| --- | --- |

a)

Nuoro provintsis: kogu territoorium.

| b) | Sassari provintsis: haldusüksuste Alà dei Sardi, Anela, Banari, Benetutti, Bessude, Bonnanaro, Bono, Bonorva, Borutta, Bottidda, Buddusò, Bultei, Burgos, Cheremule, Cossoine, Esporlatu, Giave, Illorai, Ittireddu, Mores, Nughedu di San Nicolò, Nule, Pattada, Siligo, Thiesi, Torralba, Calangianus, Sant'Antonio di Gallura ja Telti territooriumid. |
| --- | --- |

b)

Sassari provintsis: haldusüksuste Alà dei Sardi, Anela, Banari, Benetutti, Bessude, Bonnanaro, Bono, Bonorva, Borutta, Bottidda, Buddusò, Bultei, Burgos, Cheremule, Cossoine, Esporlatu, Giave, Illorai, Ittireddu, Mores, Nughedu di San Nicolò, Nule, Pattada, Siligo, Thiesi, Torralba, Calangianus, Sant'Antonio di Gallura ja Telti territooriumid.

| c) | Oristano provintsis: kogu territoorium.” |
| --- | --- |

c)

Oristano provintsis: kogu territoorium.”

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/28

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/495/ÜVJP,

13. juuni 2005,

Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandate riikide EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandate riikide EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (2) | Pärast nõukogult loa saamist 23. veebruaril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ukraina vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nõukogult loa saamist 23. veebruaril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ukraina vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 13. juuni 2005.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

TÕLGE

LĚPING

Euroopa Liidu ja Ukraina vahel, millega kehtestatakse raamistik Ukraina osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

UKRAINA

teiselt poolt,

edaspidi “pooled”,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas, sealhulgas rahuvalve valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas, sealhulgas rahuvalve valdkonnas.

| (2) | 21. ja 22. juuni 2002. aasta Sevilla Euroopa Ülemkogu leppis kokku konsulteerimis- ja koostöökorra kriisiohjamise alal Euroopa Liidu ja Ukraina vahel. |
| --- | --- |

(2)

21. ja 22. juuni 2002. aasta Sevilla Euroopa Ülemkogu leppis kokku konsulteerimis- ja koostöökorra kriisiohjamise alal Euroopa Liidu ja Ukraina vahel.

| (3) | Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema EL kriisiohjamisoperatsioonides. Ukraina võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja oma toetust pakkuda. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Ukraina poolt pakutava panuse vastuvõtmise. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema EL kriisiohjamisoperatsioonides. Ukraina võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja oma toetust pakkuda. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Ukraina poolt pakutava panuse vastuvõtmise.

| (4) | Ukraina EL tsiviil- ja sõjalistes kriisiohjamisoperatsioonides osalemise üldtingimused tuleks sätestada käesoleva lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi. Käesoleva lepingu artikli 13 kohaselt tuleks iga operatsiooni jaoks eraldi sõlmida täiendav rakendamiskord. |
| --- | --- |

(4)

Ukraina EL tsiviil- ja sõjalistes kriisiohjamisoperatsioonides osalemise üldtingimused tuleks sätestada käesoleva lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi. Käesoleva lepingu artikli 13 kohaselt tuleks iga operatsiooni jaoks eraldi sõlmida täiendav rakendamiskord.

| (5) | Leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Ukraina üksikjuhtumipõhiseid otsuseid EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Ukraina üksikjuhtumipõhiseid otsuseid EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemise kohta.

| (6) | Leping peaks käsitlema üksnes tulevasi EL kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke olemasolevaid lepinguid, mis reguleerivad Ukraina osalemist juba käimasolevas EL kriisiohjamisoperatsioonis, |
| --- | --- |

(6)

Leping peaks käsitlema üksnes tulevasi EL kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke olemasolevaid lepinguid, mis reguleerivad Ukraina osalemist juba käimasolevas EL kriisiohjamisoperatsioonis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1.   Pärast Euroopa Liidu otsust kutsuda Ukraina osalema EL kriisiohjamisoperatsioonis ning kui Ukraina on otsustanud osaleda, teavitab Ukraina Euroopa Liitu enda pakutavast panusest.

2.   Euroopa Liit hindab Ukraina panust Ukrainaga konsulteerides.

3.   Euroopa Liit annab niipea kui võimalik Ukrainale eelnevalt märku tema tõenäolisest panusest operatsiooni ühistesse kuludesse, et abistada Ukrainat tema pakkumise koostamisel.

4.   Euroopa Liit edastab oma hindamise tulemuse Ukrainale kirja teel, et tagada Ukraina osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 2

Õiguslik raamistik

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Ukraina ühismeetmega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et EL viib läbi kriisiohjamisoperatsiooni, ning iga ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EL kriisiohjamisoperatsiooni pikendada.

2.   Ukraina osalemine EL kriisiohjamisoperatsioonis ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

Artikkel 3

Personali ja vägede staatus

1.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Ukraina poolt lähetatud personali ja/või kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepinguga, kui see on olemas, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.

2.   Riigist/riikidest, kus EL kriisiohjamisoperatsioon toimub, väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud personali staatust reguleeritakse asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Ukraina vaheliste lepingutega.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vägede/missiooni staatuse lepingu kohaldamist, teostab Ukraina jurisdiktsiooni EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva oma riigi personali üle.

4.   Ukraina vastutab kõiki nõuete eest, mis on esitatud seoses Ukraina EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega, kui nõude on esitanud tema personal või käib see tema personali kohta. Ukraina vastutab meetmete, eelkõige õiguslike või distsiplinaarmeetmete võtmise eest oma personali vastu kooskõlas oma õigus- ja haldus normidega.

5.   Ukraina kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes Ukraina osalusega EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva riigi vastu nõuetest loobumise kohta. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

6.   Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad käesolevale lepingule allkirjastamisel esitama nõuetest loobumise deklaratsiooni seoses Ukraina mis tahes tulevase osalemisega EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

Artikkel 4

Salastatud teave

1.   Ukraina võtab vajalikud meetmed, et tagada EL salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ (1) esitatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning vastavalt pädevate asutuste, sealhulgas EL operatsiooni ülema välja antud juhistele EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni kohta või EL missiooni juhi välja antud edasistele juhistele EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohta.

2.   Kui EL ja Ukraina on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra lepingu, kohaldatakse sellise lepingu sätteid EL kriisiohjamisoperatsiooni raames.

II JAGU

KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES OSALEMISE ÜLDTINGIMUSED

Artikkel 5

EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal

1.   Ukraina tagab, et tema EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal täidab oma ülesandeid kooskõlas:

| — | käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja hilisemate muudatustega;

| — | operatsiooni kavaga; |
| --- | --- |

—

operatsiooni kavaga;

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

2.   Ukraina teavitab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhti ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma panuses EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

3.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal läbib arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Ukraina pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

Artikkel 6

Käsuliin

1.   Ukraina lähetatud personal täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve silmas pidades.

2.   Kogu personal jääb oma siseriiklike asutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud asutused annavad operatiivjuhtimise üle EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht juhib EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt on Ukrainal operatsiooni igapäevase haldamise osas samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht vastutab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus.

7.   Ukraina määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riiklikku väekontingenti. Riiklik kontaktisik annab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ning vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Ukrainaga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab Ukraina jätkuvalt EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

Artikkel 7

Finantsaspektid

1.   Ukraina kannab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud need kulud, mis vastavalt operatsiooni tegevuseelarvele kuuluvad ühiste kulude alla. See ei piira artikli 8 kohaldamist.

2.   Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävitamine või rikkumine, maksab Ukraina, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 osutatud missiooni staatuse lepinguga, kui see on olemas.

Artikkel 8

Tegevuseelarve rahastamises osalemine

1.   Ukraina osaleb EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarve rahastamises.

2.   Ukraina poolt tegevuseelarvesse eraldatav rahaline toetus moodustab väiksema summa kahest järgmisest variandist:

| a) | võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või |
| --- | --- |

a)

võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või

| b) | tegevuseelarve võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga. |
| --- | --- |

b)

tegevuseelarve võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga.

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Ukraina Euroopa Liidu liikmesriikide personalile makstavate päevarahade rahastamises.

4.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul kolmandad riigid teatava EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni rahastamises osalemisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega või

| b) | operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

5.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht ja Ukraina asjaomased haldusteenistused allkirjastavad praktilise maksmise korra Ukraina poolt EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse eraldatava toetuse kohta. Kõnealune leping hõlmab muu hulgas järgmisi sätteid:

| a) | asjaomast summat; |
| --- | --- |

a)

asjaomast summat;

| b) | rahalise toetuse maksmise korda; |
| --- | --- |

b)

rahalise toetuse maksmise korda;

| c) | kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlust.

III JAGU

KRIISIOHJAMISE SÕJALISES OPERATSIOONIS OSALEMISE ÜLDTINGIMUSED

Artikkel 9

EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine

1.   Ukraina tagab, et tema EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

| — | käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja hilisemate muudatustega;

| — | operatsiooni kavaga; |
| --- | --- |

—

operatsiooni kavaga;

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

2.   Ukraina lähetatud personal täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni huve silmas pidades.

3.   Ukraina teavitab EL operatsiooni ülemat õigeaegselt igast muudatusest oma operatsioonis osalemises.

Artikkel 10

Käsuliin

1.   Kõik EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal jäävad oma siseriiklike asutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud asutused annavad EL operatsiooni ülemale üle operatiivse ja taktikalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja personali üle. EL operatsiooni ülemal on õigus oma volitusi delegeerida.

3.   Ukrainal on operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

4.   EL operatsiooni ülem võib pärast Ukrainaga konsulteerimist igal ajal taotleda Ukraina panuse lõpetamist.

5.   Ukraina määrab kõrge sõjalise esindaja esindama oma riigi kontingenti EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõikides operatsiooniga seotud küsimustes EL vägede ülemaga ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 11

Finantsaspektid

1.   Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist kannab Ukraina kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude alla käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 sätestatud õigusnormide kohaselt, samuti nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/197/ÜVJP kohaselt, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. (2)

2.   Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, maksab Ukraina, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 osutatud missiooni staatuse lepingus, kui see on olemas.

Artikkel 12

Ühiste kulude rahastamises osalemine

1.   Ukraina osaleb EL sõjalise kriisiohjamisoperatsiooni ühiste kulude rahastamises, nagu on määratletud artiklis 11 osutatud nõukogu otsuses.

2.   Ukraina poolt ühiste kulude katteks eraldatav rahaline toetus moodustab väiksema summa kahest järgmisest variandist:

| a) | see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni ühiseid kulusid rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või |
| --- | --- |

a)

see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni ühiseid kulusid rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või

| b) | see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga. |
| --- | --- |

b)

see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga.

Kui Ukraina personal osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse lõike 2 punktis b nimetatud suhtarvu arvutamisel aluseks Ukraina personal ja vastava peakorteri personali koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv Ukraina poolt lähetatud personali ja operatsioonis osaleva personali koguarvu alusel.

3.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul kolmandad riigid teatava EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimsusesse on märkimisväärne või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimsusesse on märkimisväärne või

| b) | operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

4.   Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsuses 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks, sätestatud halduri ja Ukraina pädevate asutuste vahel sõlmitakse leping. Nimetatud leping sisaldab muu hulgas:

| a) | asjaomast summat; |
| --- | --- |

a)

asjaomast summat;

| b) | rahalise toetuse maksmise korda; |
| --- | --- |

b)

rahalise toetuse maksmise korda;

| c) | kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlust.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Lepingu rakendamise kord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 5 ja artikli 12 lõike 4 kohaldamist sõlmitakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Ukraina asjakohaste asutuste vahel kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

Artikkel 14

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepingu pool peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel poolel õigus leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 15

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepingu poolte vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 16

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui pooled on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolev leping vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 1. juunil 2008 ja seejärel vähemalt iga kolme aasta järel.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta poolte vastastikuse kirjaliku kokkuleppe alusel.

4.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks selle pool teatab teisele poolele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise poole poolt sellekohase teate kättesaamist.

Luxembourgis, 13. juunil 2005, inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Ukraina nimel

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2004/194/EÜ (ELT L 63, 28.2.2004, lk 48).

1

(2)  ELT L 63, 28.2.2004, lk 68. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/68/ÜVJP (ELT L 27, 29.1.2005, lk 59).

2

---

LISA

DEKLARATSIOONIDE TEKSTID

EL LIIKMESRIIKIDE DEKLARATSIOON:

EL liikmesriigid, kes kohaldavad EL ühismeedet, mis käsitleb Ukraina osalusega EL kriisiohjamisoperatsiooni, loobuvad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, nõuetest Ukraina vastu oma personali vigastuste ja surma korral või nendele kuuluvale ja EL kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Ukraina personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Ukraina personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Ukrainale kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Ukraina EL kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes Ukrainale kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Ukraina EL kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

UKRAINA DEKLARATSIOON:

Ukraina, kes kohaldab EL kriisiohjamisoperatsiooni käsitlevat EL ühismeedet, loobub võimalusel, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, nõuetest EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja EL kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes EL kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava EL kriisiohjamisoperatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes EL kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava EL kriisiohjamisoperatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

---

Parandused

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/35

---

23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 343, 19. november 2004
  )

Lk 30, I lisa, Ühendkuningriik:

asendatakse:

“31. detsembrini 2005”

järgmisega:

“31. augustini 2005”.

---

| 13.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/35

---

Komisjoni 6. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1067/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 174, 7. juuli 2005
  )

Leheküljel 63 II lisas asendatakse Saksamaa sekkumisameti aadress järgmisega:

“Deutschland

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50 |
| Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76” |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50

Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76”

---