# Uradni list L 166/28.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4828. junij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 166

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4828. junij 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 977/2005 z dne 27. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 978/2005 z dne 27. junija 2005 o odprtju preferencialnih tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja s preferencialnih sporazumih z državami AKP in Indije, za preskrbo rafinerij v obdobju od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 979/2005 z dne 27. junija 2005 o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve) | 5 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 977/2005 z dne 27. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 978/2005 z dne 27. junija 2005 o odprtju preferencialnih tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja s preferencialnih sporazumih z državami AKP in Indije, za preskrbo rafinerij v obdobju od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006

3

Uredba Komisije (ES) št. 979/2005 z dne 27. junija 2005 o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

5

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. novembra 2002 o postopku iz člena 81 Pogodbe ES proti podjetjem BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA in Gyproc Benelux N. V. (Zadeva št. COMP/E-1/37.152 – Mavčne plošče)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4570) | 8 |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. junija 2005 o financiranju študij, presoje vplivov in ocen na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike | 12 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 27. novembra 2002 o postopku iz člena 81 Pogodbe ES proti podjetjem BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA in Gyproc Benelux N. V. (Zadeva št. COMP/E-1/37.152 – Mavčne plošče)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4570)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4570)

8

*

Sklep Komisije z dne 24. junija 2005 o financiranju študij, presoje vplivov in ocen na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike

12

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 977/2005

z dne 27. junija 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 54,7 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,8 |
| 999 | 87,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 66,8 |
| 528 | 66,6 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,1 |
| 400 | 107,4 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 66,9 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 56,7 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 77,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 176,4 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 182,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 242,3 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 238,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 122,3 |
| 999 | 122,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

54,7

999

54,7

0707 00 05

052

87,8

999

87,8

0709 90 70

052

91,3

999

91,3

0805 50 10

382

52,4

388

66,8

528

66,6

624

71,1

999

64,2

0808 10 80

388

93,1

400

107,4

508

92,8

512

66,9

524

46,4

528

63,7

720

56,7

804

95,7

999

77,8

0809 10 00

052

176,4

624

188,8

999

182,6

0809 20 95

052

242,3

068

148,4

400

325,6

999

238,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

122,3

999

122,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 978/2005

z dne 27. junija 2005

o odprtju preferencialnih tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja s preferencialnih sporazumih z državami AKP in Indije, za preskrbo rafinerij v obdobju od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1) in zlasti člena 39(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 39(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se v tržnih letih od 2001/2002 do 2005/2006 in zato, da se zagotovi ustrezna preskrba rafinerij Skupnosti, zaračuna posebna znižana stopnja dajatve za izvoz surovega trsnega sladkorja s poreklom iz držav, s katerimi je Skupnost zaključila sporazume o preskrbi pod preferencialnimi pogoji. Trenutno obstajajo v skladu s Sklepom Sveta 2001/870/ES (2) takšni sporazumi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP), opredeljene v protokolu številka 3 o sladkorju AKP, združene v Prilogi Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), ter z Republiko Indijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 39(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se v tržnih letih od 2001/2002 do 2005/2006 in zato, da se zagotovi ustrezna preskrba rafinerij Skupnosti, zaračuna posebna znižana stopnja dajatve za izvoz surovega trsnega sladkorja s poreklom iz držav, s katerimi je Skupnost zaključila sporazume o preskrbi pod preferencialnimi pogoji. Trenutno obstajajo v skladu s Sklepom Sveta 2001/870/ES (2) takšni sporazumi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP), opredeljene v protokolu številka 3 o sladkorju AKP, združene v Prilogi Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), ter z Republiko Indijo.

| (2) | Sklenitev sporazumov v obliki izmenjave pisem v skladu s Sklepom 2001/870/ES določa, da rafinerije plačujejo najnižjo nabavno ceno, ustrezno zajamčeni ceni za surovi sladkor, z odbitkom opredeljene pomoči tržnega leta. Najnižja cena za tržno leto 2005/2006 se določi ob upoštevanju teh faktorjev. |
| --- | --- |

(2)

Sklenitev sporazumov v obliki izmenjave pisem v skladu s Sklepom 2001/870/ES določa, da rafinerije plačujejo najnižjo nabavno ceno, ustrezno zajamčeni ceni za surovi sladkor, z odbitkom opredeljene pomoči tržnega leta. Najnižja cena za tržno leto 2005/2006 se določi ob upoštevanju teh faktorjev.

| (3) | Količine posebnega preferencialnega sladkorja za uvoz se izračunajo v skladu z navedenim členom 39 Uredbe (ES) št. 1260/2001 na podlagi letne predvidene dobavne bilance Skupnosti. Bilanca kaže, da je treba v tej fazi uvoziti surovi sladkor tarifne kvote za tržno leto 2005/2006 po posebni znižani stopnji dajatve, določeni v zgoraj navedenih sporazumih zato, da se krijejo potrebe rafinerij Skupnosti za del navedenega tržnega leta. |
| --- | --- |

(3)

Količine posebnega preferencialnega sladkorja za uvoz se izračunajo v skladu z navedenim členom 39 Uredbe (ES) št. 1260/2001 na podlagi letne predvidene dobavne bilance Skupnosti. Bilanca kaže, da je treba v tej fazi uvoziti surovi sladkor tarifne kvote za tržno leto 2005/2006 po posebni znižani stopnji dajatve, določeni v zgoraj navedenih sporazumih zato, da se krijejo potrebe rafinerij Skupnosti za del navedenega tržnega leta.

| (4) | V obzir je treba vzeti predvidevanja glede proizvodnje surovega trsnega sladkorja, ki so za tržno leto 2005/2006 in primanjkljaja, napovedanega v predvideni dobavni bilanci, in treba je poskrbeti, da se odobri uvoz za obdobje od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006. |
| --- | --- |

(4)

V obzir je treba vzeti predvidevanja glede proizvodnje surovega trsnega sladkorja, ki so za tržno leto 2005/2006 in primanjkljaja, napovedanega v predvideni dobavni bilanci, in treba je poskrbeti, da se odobri uvoz za obdobje od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006.

| (5) | Določitev plačila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1159/2003 za obdobje do 30. junija 2003. Za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 se določijo podrobna pravila uporabe za uvoz surovega sladkornega trsa za rafiniranje po preferencialnih sporazumih o carinskih kvotah in sprememba Uredbe (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (4) se mora uporabljati za nove kvote. |
| --- | --- |

(5)

Določitev plačila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1159/2003 za obdobje do 30. junija 2003. Za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 se določijo podrobna pravila uporabe za uvoz surovega sladkornega trsa za rafiniranje po preferencialnih sporazumih o carinskih kvotah in sprememba Uredbe (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (4) se mora uporabljati za nove kvote.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. julija 2005 do 28. februarja 2006 se odpre v skladu s Sklepom 2001/870/ES tarifna kvota za uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje z oznako KN 1701 11 10, in sicer:

| (a) | v višini 90 000 ton, izraženih kot beli sladkor s poreklom iz držav AKP. Podpisniki sporazuma v obliki izmenjave pisem, odobrene s Sklepom 2001/870/ES; |
| --- | --- |

(a)

v višini 90 000 ton, izraženih kot beli sladkor s poreklom iz držav AKP. Podpisniki sporazuma v obliki izmenjave pisem, odobrene s Sklepom 2001/870/ES;

| (b) | v višini 10 000 ton, izraženih kot beli sladkor s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(b)

v višini 10 000 ton, izraženih kot beli sladkor s poreklom iz Indije.

Člen 2

1.   Posebna znižana dajatev v višini 0 evrov na 100 kilogramov surovega sladkorja standardne kakovosti se uporabi za uvoz količine, navedene v členu 1.

2.   Najnižja nakupna cena, ki jo plačajo nosilci rafinerijske dejavnosti Skupnosti, znaša za obdobje, navedeno v členu 1, 49,68 evrov na 100 kilogramov surovega sladkorja standardne kakovosti.

Člen 3

Uredba (ES) št. 1159/2003 se uporablja za novo tarifno kvoto, odprto s to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati naslednji dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba stopi v veljavo s 1. julijem 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bil nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 325, 8.12.2001, str. 21.

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 9).

4

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 979/2005

z dne 27. junija 2005

o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2) določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2) določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo.

| (2) | Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba paziti, da ne pride do motenj trgovinskih tokov, nastalih s sistemom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba dodeliti upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba paziti, da ne pride do motenj trgovinskih tokov, nastalih s sistemom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba dodeliti upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov.

| (4) | V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške prevoza in trženja ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške prevoza in trženja ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi stanja na mednarodnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod glede na namembni kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na mednarodnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod glede na namembni kraj.

| (7) | Paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

Paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah.

| (8) | Zato da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti je primerno razpisati natečaj ter določiti okvirni znesek nadomestila in predvidene količine za zadevno obdobje. |
| --- | --- |

(8)

Zato da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti je primerno razpisati natečaj ter določiti okvirni znesek nadomestila in predvidene količine za zadevno obdobje.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Razpiše se natečaj za dodelitev izvoznih dovoljenj A3. Zadevni proizvodi, rok za predložitev ponudb, okvirne stopnje nadomestila in predvidene količine so podani v Prilogi k Uredbi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz Priloge k Uredbi.

3.   Ne glede na uporabo člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1961/2001 je rok veljavnosti dovoljenj A3 tri mesece.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

---

PRILOGA

Razpis natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

Rok za predložitev ponudb: od 4. do 5. julija 2005

| Tarifna oznaka proizvoda (1) | Namembni kraj (2) | Okvirni znesek nadomestil
  (v EUR/t) | Predvidene količine
  (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 45 | 3 747 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 48 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | 13 255 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 46 | 38 466 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 18 | 19 415 |

Tarifna oznaka proizvoda (1)

Namembni kraj (2)

Okvirni znesek nadomestil

(v EUR/t)

Predvidene količine

(v t)

0702 00 00 9100

F08

45

3 747

0805 10 20 9100

A00

48

1 229

0806 10 10 9100

A00

35

13 255

0808 10 80 9100

F04, F09

46

38 466

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

18

19 415

---

(1)  Tarifne oznake proizvodov so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 3846/87. Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Drugi namembni kraji so:

| F03: | Vsi namembni kraji razen Švice. |
| --- | --- |
| F04: | Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika. |
| F08: | Vsi namembni kraji razen Bolgarije. |
| F09: | Sledeči namembni kraji:






  — | Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija in Črna gora, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma in Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija, |

F03:

Vsi namembni kraji razen Švice.

F04:

Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika.

F08:

Vsi namembni kraji razen Bolgarije.

F09:

Sledeči namembni kraji:

—

Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija in Črna gora, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma in Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija,

| — | afriške države in teritoriji razen Južne Afrike, |
| --- | --- |

—

afriške države in teritoriji razen Južne Afrike,

| — | namembni kraji iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| --- | --- |

—

namembni kraji iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/8

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. novembra 2002

o postopku iz člena 81 Pogodbe ES proti podjetjem BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA in Gyproc Benelux N. V.

(Zadeva št. COMP/E-1/37.152 – Mavčne plošče)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4570)

(Besedila v angleškem, francoskem, nemškem in nizozemskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/471/ES)

Komisija je 27. novembra 2002 sprejela odločbo o postopku iz člena 81 Pogodbe ES. Komisija v skladu z določbami člena 30 Uredbe 1/2003 (1), ki je nadomestil člen 21 Uredbe 17 (2), objavlja imena zainteresiranih strank in glavno vsebino odločbe, vključno s predpisanimi kaznimi, pri čemer upošteva upravičeni interes strank, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo. Javna različica odločbe v verodostojnih različicah in delovnih jezikih Komisije je dostopna na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco Komisije: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   POVZETEK KRŠITVE

1.   Naslovniki

| (1) | Ta odločba je zaradi kršitve člena 81 Pogodbe naslovljena na naslednja podjetja:






  — | BPB PLC (v nadaljevanju: „BPB“), |
| --- | --- | --- |

(1)

Ta odločba je zaradi kršitve člena 81 Pogodbe naslovljena na naslednja podjetja:

—

BPB PLC (v nadaljevanju: „BPB“),

| — | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (v nadaljevanju: „Knauf Westdeutsche Gipswerke“), |
| --- | --- |

—

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (v nadaljevanju: „Knauf Westdeutsche Gipswerke“),

| — | Société Lafarge SA (v nadaljevanju: „Lafarge“), |
| --- | --- |

—

Société Lafarge SA (v nadaljevanju: „Lafarge“),

| — | Gyproc Benelux NV (v nadaljevanju: „Gyproc“). |
| --- | --- |

—

Gyproc Benelux NV (v nadaljevanju: „Gyproc“).

2.   Vrsta kršitve

| (2) | BPB, Knauf (3), Lafarge in Gyproc so sklenili in neprekinjeno sodelovali pri celovitem in nepretrganem sporazumu v nasprotju s členom 81(1) Pogodbe, izraženim z naslednjim ravnanjem, ki je obsegalo sporazume ali dogovorjene prakse:






  — | predstavniki podjetij BPB in Knauf so leta 1992 na sestanku v Londonu izrazili skupno željo po stabilizaciji trgov na ozemlju Nemčije (v nadaljevanju: „nemški trg“), ozemlju Združenega kraljestva (v nadaljevanju: „britanski trg“), ozemlju Francije (v nadaljevanju: „francoski trg“) ter ozemljih Nizozemske, Belgije in Luksemburga (v nadaljevanju: „beneluški trg“); |
| --- | --- | --- |

(2)

BPB, Knauf (3), Lafarge in Gyproc so sklenili in neprekinjeno sodelovali pri celovitem in nepretrganem sporazumu v nasprotju s členom 81(1) Pogodbe, izraženim z naslednjim ravnanjem, ki je obsegalo sporazume ali dogovorjene prakse:

—

predstavniki podjetij BPB in Knauf so leta 1992 na sestanku v Londonu izrazili skupno željo po stabilizaciji trgov na ozemlju Nemčije (v nadaljevanju: „nemški trg“), ozemlju Združenega kraljestva (v nadaljevanju: „britanski trg“), ozemlju Francije (v nadaljevanju: „francoski trg“) ter ozemljih Nizozemske, Belgije in Luksemburga (v nadaljevanju: „beneluški trg“);

| — | predstavniki podjetij BPB in Knauf so leta 1992 vzpostavili sisteme izmenjave podatkov o svojih obsegih prodaje na nemškem, francoskem, britanskem in beneluškem trgu mavčnih plošč, vanje pa sta se vključili tudi podjetji Lafarge in kasneje še Gyproc; |
| --- | --- |

—

predstavniki podjetij BPB in Knauf so leta 1992 vzpostavili sisteme izmenjave podatkov o svojih obsegih prodaje na nemškem, francoskem, britanskem in beneluškem trgu mavčnih plošč, vanje pa sta se vključili tudi podjetji Lafarge in kasneje še Gyproc;

| — | predstavniki podjetij BPB, Knauf in Lafarge so se med seboj večkrat vnaprej obveščali o zvišanju cen na britanskem trgu; |
| --- | --- |

—

predstavniki podjetij BPB, Knauf in Lafarge so se med seboj večkrat vnaprej obveščali o zvišanju cen na britanskem trgu;

| — | predstavniki podjetij BPB, Knauf, Lafarge in Gyproc so se zaradi posebnih dogajanj na nemškem trgu leta 1996 sestali v Versaillesu, leta 1997 v Bruslju in leta 1998 v Haagu, da bi si razdelili ali vsaj stabilizirali nemški trg; |
| --- | --- |

—

predstavniki podjetij BPB, Knauf, Lafarge in Gyproc so se zaradi posebnih dogajanj na nemškem trgu leta 1996 sestali v Versaillesu, leta 1997 v Bruslju in leta 1998 v Haagu, da bi si razdelili ali vsaj stabilizirali nemški trg;

| — | predstavniki podjetij BPB, Knauf, Lafarge in Gyproc so se med seboj večkrat obveščali in dogovarjali o zvišanju cen na nemškem trgu med letoma 1996 in 1998. |
| --- | --- |

—

predstavniki podjetij BPB, Knauf, Lafarge in Gyproc so se med seboj večkrat obveščali in dogovarjali o zvišanju cen na nemškem trgu med letoma 1996 in 1998.

3.   Trajanje

| (3) | Zadevna podjetja so pri kršitvah sodelovala v naslednjih obdobjih:






  — | BPB: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998 |
| --- | --- | --- |

(3)

Zadevna podjetja so pri kršitvah sodelovala v naslednjih obdobjih:

—

BPB: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998

| — | Knauf: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998 |
| --- | --- |

—

Knauf: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998

| — | Lafarge: najpozneje od 31. avgusta 1992 do 25. novembra 1998 |
| --- | --- |

—

Lafarge: najpozneje od 31. avgusta 1992 do 25. novembra 1998

| — | Gyproc: najpozneje od 6. junija 1996 do 25. novembra 1998 |
| --- | --- |

—

Gyproc: najpozneje od 6. junija 1996 do 25. novembra 1998

4.   Faze postopka

| (4) | Komisija je na podlagi prejetih podatkov v skladu s členom 14(3) Uredbe št. 17 med novembrom 1998 in julijem 1999 pregledala prostore različnih podjetij. Na podlagi teh pregledov je Komisija januarja, julija in septembra 1999 ter marca 2000 nekaterim podjetjem poslala zahteve po podatkih. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je na podlagi prejetih podatkov v skladu s členom 14(3) Uredbe št. 17 med novembrom 1998 in julijem 1999 pregledala prostore različnih podjetij. Na podlagi teh pregledov je Komisija januarja, julija in septembra 1999 ter marca 2000 nekaterim podjetjem poslala zahteve po podatkih.

| (5) | Komisija je 18. aprila 2001 začela postopek v tej zadevi in sprejela sporočilo o možnih povodih za tožbo proti petim podjetjem, in sicer BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc in Etex SA. Vse stranke so Komisiji predložile pisne pripombe. Zaslišanje v tej zadevi je potekalo 17. julija 2001, na njem pa so sodelovala vsa podjetja, na katera je bila naslovljena ugotovitev o možnih povodih za tožbo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 18. aprila 2001 začela postopek v tej zadevi in sprejela sporočilo o možnih povodih za tožbo proti petim podjetjem, in sicer BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc in Etex SA. Vse stranke so Komisiji predložile pisne pripombe. Zaslišanje v tej zadevi je potekalo 17. julija 2001, na njem pa so sodelovala vsa podjetja, na katera je bila naslovljena ugotovitev o možnih povodih za tožbo.

| (6) | Ker Komisija meni, da z razpoložljivimi elementi ni mogoče dokazati udeležbe podjetja Etex SA pri edinstveni, zamotani in nepretrgani kršitvi, ta odločba ni naslovljena na podjetje Etex. |
| --- | --- |

(6)

Ker Komisija meni, da z razpoložljivimi elementi ni mogoče dokazati udeležbe podjetja Etex SA pri edinstveni, zamotani in nepretrgani kršitvi, ta odločba ni naslovljena na podjetje Etex.

5.   Izdelek in trg

| (7) | Zadevni izdelek v primeru je mavčna plošča. Gre za industrijski izdelek, sestavljen iz plasti mavca med dvema polama papirja ali drugega materiala, ki se uporablja kot montažni gradbeni material. Mavčne plošče so razrezane na različne velikosti in debeline in se navadno uporabljajo kot obloge notranjih sten, za izdelavo notranjih pregradnih sten ter kot strešne in stropne obloge za stanovanjske, poslovne in upravne prostore. Mavčne plošče so zaradi svoje trdnosti, trajnosti, enostavne montaže, odpornosti proti ognju in nizke cene zanimive za gradbeništvo. Zanimive so tudi neposredno za potrošnike. Dejansko se veliko uporabljajo pri gradnji sodobnih stanovanj in raznovrstnih konjičkih. Mavčne plošče so prepoznaven izdelek; ime zadevnih tovarn se v mnogih državah pojavlja kot občno ime („gyproc“ v Belgiji, „placoplâtre“ v Franciji ipd.). |
| --- | --- |

(7)

Zadevni izdelek v primeru je mavčna plošča. Gre za industrijski izdelek, sestavljen iz plasti mavca med dvema polama papirja ali drugega materiala, ki se uporablja kot montažni gradbeni material. Mavčne plošče so razrezane na različne velikosti in debeline in se navadno uporabljajo kot obloge notranjih sten, za izdelavo notranjih pregradnih sten ter kot strešne in stropne obloge za stanovanjske, poslovne in upravne prostore. Mavčne plošče so zaradi svoje trdnosti, trajnosti, enostavne montaže, odpornosti proti ognju in nizke cene zanimive za gradbeništvo. Zanimive so tudi neposredno za potrošnike. Dejansko se veliko uporabljajo pri gradnji sodobnih stanovanj in raznovrstnih konjičkih. Mavčne plošče so prepoznaven izdelek; ime zadevnih tovarn se v mnogih državah pojavlja kot občno ime („gyproc“ v Belgiji, „placoplâtre“ v Franciji ipd.).

| (8) | Skupna letna vrednost prodaje na nemškem, britanskem, francoskem in beneluškem trgu je bila v letih 1997 in 1998 okrog 1 210 milijonov eki, pri čemer je prodaja v letu 1997 obsegala okrog 692 milijonov m2 in v letu 1998 710 milijonov m2. Podjetja, udeležena pri dogovoru, so na štirih zadevnih trgih skupaj pokrivala skoraj celotno prodajo mavčnih plošč. |
| --- | --- |

(8)

Skupna letna vrednost prodaje na nemškem, britanskem, francoskem in beneluškem trgu je bila v letih 1997 in 1998 okrog 1 210 milijonov eki, pri čemer je prodaja v letu 1997 obsegala okrog 692 milijonov m2 in v letu 1998 710 milijonov m2. Podjetja, udeležena pri dogovoru, so na štirih zadevnih trgih skupaj pokrivala skoraj celotno prodajo mavčnih plošč.

II.   GLOBE

1.   Osnovni znesek

| (9) | Komisija pri določitvi zneska globe upošteva vse ustrezne okoliščine ter predvsem težo in trajanje kršitve, izrecni merili iz člena 15(2) Uredbe št. 17. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pri določitvi zneska globe upošteva vse ustrezne okoliščine ter predvsem težo in trajanje kršitve, izrecni merili iz člena 15(2) Uredbe št. 17.

(a)   Teža kršitve

| (10) | Komisija ob upoštevanju vrste spornega ravnanja, njegovega dejanskega vpliva na trg mavčnih plošč in dejstva, da je zadevalo štiri glavne trge znotraj Evropske skupnosti, meni, da so štiri podjetja, na katera je naslovljena ta odločba, zelo resno kršila člen 81(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ob upoštevanju vrste spornega ravnanja, njegovega dejanskega vpliva na trg mavčnih plošč in dejstva, da je zadevalo štiri glavne trge znotraj Evropske skupnosti, meni, da so štiri podjetja, na katera je naslovljena ta odločba, zelo resno kršila člen 81(1) Pogodbe.

(b)   Različna obravnava

| (11) | Komisija lahko znotraj kategorije zelo težkih kršitev podjetja obravnava različno, da tako upošteva dejansko ekonomsko sposobnost obravnavanih podjetij, ki bi lahko pomembno škodovala konkurenci, ter določi znesek globe v višini, ki zagotavlja njen zadostni odvračilni učinek. Takšen pristop je primeren, kadar, kot v tem primeru, obstaja precejšnja razlika med velikostjo podjetij, udeleženih pri kršitvi. Odločba zato deli naslovnike v tri kategorije, in sicer na podlagi njihovega tržnega deleža, ki temelji na prometu od prodaje izdelka na štirih zadevnih trgih izdelka v letu 1997, zadnjem celotnem letu kršitve: prvo skupino sestavlja BPB s tržnim deležem približno [40–45] %, v drugi sta Knauf in Lafarge s tržnima deležema približno [25–30] % in [20–25] %, tretjo skupino pa sestavlja Gyproc s tržnim deležem približno [7–10] %. |
| --- | --- |

(11)

Komisija lahko znotraj kategorije zelo težkih kršitev podjetja obravnava različno, da tako upošteva dejansko ekonomsko sposobnost obravnavanih podjetij, ki bi lahko pomembno škodovala konkurenci, ter določi znesek globe v višini, ki zagotavlja njen zadostni odvračilni učinek. Takšen pristop je primeren, kadar, kot v tem primeru, obstaja precejšnja razlika med velikostjo podjetij, udeleženih pri kršitvi. Odločba zato deli naslovnike v tri kategorije, in sicer na podlagi njihovega tržnega deleža, ki temelji na prometu od prodaje izdelka na štirih zadevnih trgih izdelka v letu 1997, zadnjem celotnem letu kršitve: prvo skupino sestavlja BPB s tržnim deležem približno [40–45] %, v drugi sta Knauf in Lafarge s tržnima deležema približno [25–30] % in [20–25] %, tretjo skupino pa sestavlja Gyproc s tržnim deležem približno [7–10] %.

| (12) | Da bi bil odvračilni učinek naloženih glob zadosten in glede na precejšnjo velikost in svetovne vire podjetja Lafarge, je treba začetni znesek njegove globe povečati za 100 %. |
| --- | --- |

(12)

Da bi bil odvračilni učinek naloženih glob zadosten in glede na precejšnjo velikost in svetovne vire podjetja Lafarge, je treba začetni znesek njegove globe povečati za 100 %.

(c)   Trajanje kršitve

| (13) | Knauf in BPB sta člen 81(1) Pogodbe kršila najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998. Lafarge je enako kršitev zakrivil najpozneje med 31. avgustom 1992 in 25. novembrom 1998. Podjetje Gyproc je dejavno sodelovalo pri kršitvi najpozneje med 6. junijem 1996 in 25. novembrom 1998. |
| --- | --- |

(13)

Knauf in BPB sta člen 81(1) Pogodbe kršila najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998. Lafarge je enako kršitev zakrivil najpozneje med 31. avgustom 1992 in 25. novembrom 1998. Podjetje Gyproc je dejavno sodelovalo pri kršitvi najpozneje med 6. junijem 1996 in 25. novembrom 1998.

| (14) | Komisija ugotavlja, da gre pri podjetjih Knauf, BPB in Lafarge za dolgotrajno kršitev (več kot pet let), pri podjetju Gyproc pa za srednje dolgo (od enega do petih let), zato se osnovni znesek globe, naložene podjetjema BPB in Knauf Westdeutsche Gipswerke, poveča za 65 %, osnovni znesek globe, naložene podjetju Lafarge, za 60 % in osnovni znesek globe, naložene podjetju Gyproc, za 20 %. |
| --- | --- |

(14)

Komisija ugotavlja, da gre pri podjetjih Knauf, BPB in Lafarge za dolgotrajno kršitev (več kot pet let), pri podjetju Gyproc pa za srednje dolgo (od enega do petih let), zato se osnovni znesek globe, naložene podjetjema BPB in Knauf Westdeutsche Gipswerke, poveča za 65 %, osnovni znesek globe, naložene podjetju Lafarge, za 60 % in osnovni znesek globe, naložene podjetju Gyproc, za 20 %.

2.   Oteževalne okoliščine

| (15) | Komisija je v zvezi s tihimi dogovori že prej sprejela ukrepe proti podjetjema BPB in Lafarge: globi sta bili naloženi podjetju BPB De Eendracht NV (4) (družba iz skupine, ki jo vodi BPB, naslovnik te odločbe) zaradi udeležbe pri nezakonitem dogovoru v sektorju kartona ter podjetju Lafarge SA (5) (tedaj pod imenom Lafarge Coppée SA) zaradi udeležbe pri nezakonitem dogovoru v cementnem sektorju. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v zvezi s tihimi dogovori že prej sprejela ukrepe proti podjetjema BPB in Lafarge: globi sta bili naloženi podjetju BPB De Eendracht NV (4) (družba iz skupine, ki jo vodi BPB, naslovnik te odločbe) zaradi udeležbe pri nezakonitem dogovoru v sektorju kartona ter podjetju Lafarge SA (5) (tedaj pod imenom Lafarge Coppée SA) zaradi udeležbe pri nezakonitem dogovoru v cementnem sektorju.

| (16) | V tej odločbi predstavljena dejstva dokazujejo, da sta BPB in Lafarge po prejetju omenjenih odločb še naprej aktivno sodelovala pri dogovoru v sektorju mavčnih plošč. Dejstvo, da sta obe podjetji ponovili isto vrsto ravnanja v drugem sektorju od tistega, za katero sta bili kaznovani, kaže, da prva predpisana kazen teh podjetij ni spodbudila k spremembi njunega ravnanja, zato za Komisijo to pomeni oteževalno okoliščino. |
| --- | --- |

(16)

V tej odločbi predstavljena dejstva dokazujejo, da sta BPB in Lafarge po prejetju omenjenih odločb še naprej aktivno sodelovala pri dogovoru v sektorju mavčnih plošč. Dejstvo, da sta obe podjetji ponovili isto vrsto ravnanja v drugem sektorju od tistega, za katero sta bili kaznovani, kaže, da prva predpisana kazen teh podjetij ni spodbudila k spremembi njunega ravnanja, zato za Komisijo to pomeni oteževalno okoliščino.

| (17) | Dejstvo, da je bila Odločba 94/601/ES naslovljena na podružnico BPB, BPB De Eendracht NV, za BPB ne pomeni, da se ne sme uporabiti takšne oteževalne okoliščine v tej zadevi. Ker je bila ob datumu navedene odločbe BPB De Eendracht NV podružnica BPB PLC, Komisija meni, da gre v smislu člena 81 Pogodbe za eno in isto podjetje ter da je odgovornost podjetja, ki ga je Komisija kaznovala, ne samo, da preneha s protikonkurenčnim ravnanjem, ampak tudi, da svojo poslovno politiko v celotni Skupnosti prilagodi posebni odločbi, ki mu je bila predložena. Kot to dokazuje odločba (6), pa BPB tega ni storil, ravno nasprotno. Že samo dejstvo, da je bila za isto podjetje že ugotovljena kršitev ter da je to kljub takšni ugotovitvi in predpisani kazni ponovno sodelovalo v podobni kršitvi iste določbe Pogodbe, pomeni ponovno kršitev. |
| --- | --- |

(17)

Dejstvo, da je bila Odločba 94/601/ES naslovljena na podružnico BPB, BPB De Eendracht NV, za BPB ne pomeni, da se ne sme uporabiti takšne oteževalne okoliščine v tej zadevi. Ker je bila ob datumu navedene odločbe BPB De Eendracht NV podružnica BPB PLC, Komisija meni, da gre v smislu člena 81 Pogodbe za eno in isto podjetje ter da je odgovornost podjetja, ki ga je Komisija kaznovala, ne samo, da preneha s protikonkurenčnim ravnanjem, ampak tudi, da svojo poslovno politiko v celotni Skupnosti prilagodi posebni odločbi, ki mu je bila predložena. Kot to dokazuje odločba (6), pa BPB tega ni storil, ravno nasprotno. Že samo dejstvo, da je bila za isto podjetje že ugotovljena kršitev ter da je to kljub takšni ugotovitvi in predpisani kazni ponovno sodelovalo v podobni kršitvi iste določbe Pogodbe, pomeni ponovno kršitev.

| (18) | Ob upoštevanju oteževalne okoliščine se zdi 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe za BPB in Lafarge upravičeno. |
| --- | --- |

(18)

Ob upoštevanju oteževalne okoliščine se zdi 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe za BPB in Lafarge upravičeno.

3.   Olajševalne okoliščine

| (19) | Čeprav je podjetje Gyproc odgovorno za celotno kršitev v obdobju, v katerem je bilo pri njej udeleženo, to pomeni med junijem 1996 in novembrom 1998, iz razpoložljivih dokazov izhaja, da je bilo v objektivno drugačnem položaju kot drugi naslovniki te odločbe, zato Komisija priznava, da podjetje Gyproc pri dogovoru ni imelo enake vloge kot druga podjetja. Drugačne okoliščine, ki jih navaja Komisija, so v dejstvu, da naj bi Gyproc v večjem delu obdobja svoje udeležbe pri dogovoru le težko preprečil, da BPB ne bi prejemal in razširjal podatkov o njem, ker je BPB imel zastopnike v njegovem upravnem odboru; ker je kot stalen destabilizacijski element prispeval k omejitvi učinkov dogovora na nemški trg in se ni pojavljal na britanskem trgu, kjer je dogovor najpogosteje prišel do izraza. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav je podjetje Gyproc odgovorno za celotno kršitev v obdobju, v katerem je bilo pri njej udeleženo, to pomeni med junijem 1996 in novembrom 1998, iz razpoložljivih dokazov izhaja, da je bilo v objektivno drugačnem položaju kot drugi naslovniki te odločbe, zato Komisija priznava, da podjetje Gyproc pri dogovoru ni imelo enake vloge kot druga podjetja. Drugačne okoliščine, ki jih navaja Komisija, so v dejstvu, da naj bi Gyproc v večjem delu obdobja svoje udeležbe pri dogovoru le težko preprečil, da BPB ne bi prejemal in razširjal podatkov o njem, ker je BPB imel zastopnike v njegovem upravnem odboru; ker je kot stalen destabilizacijski element prispeval k omejitvi učinkov dogovora na nemški trg in se ni pojavljal na britanskem trgu, kjer je dogovor najpogosteje prišel do izraza.

| (20) | Zaradi olajševalne okoliščine se osnovni znesek globe za podjetje Gyproc torej zmanjša za 25 %. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi olajševalne okoliščine se osnovni znesek globe za podjetje Gyproc torej zmanjša za 25 %.

4.   Uporaba sporočila Komisije o tem, da se ne naloži globe ali da se zmanjša njen znesek v primerih, povezanih z dogovori („Sporočilo o prizanesljivosti“): izrazito znižanje zneska globe

| (21) | Preden je Komisija sprejela svoje sporočilo o povodih za tožbo, sta ji BPB in Gyproc poslala podatke in/ali dokumente. Vendar sta bila obseg in kakovost sodelovanja obeh podjetij s Komisijo različna. |
| --- | --- |

(21)

Preden je Komisija sprejela svoje sporočilo o povodih za tožbo, sta ji BPB in Gyproc poslala podatke in/ali dokumente. Vendar sta bila obseg in kakovost sodelovanja obeh podjetij s Komisijo različna.

| (22) | BPB je bil prvi član dogovora, ki je na zahtevo Komisije po podatkih poslal podrobnosti, ki so dopolnjevale podrobnosti, odkrite med preverjanji, in potrdile obstoj dogovora, kot je navedeno zgoraj. Te podrobnosti obsegajo podatke o zadevnih sestankih, predvsem o sestanku v Londonu, in izmenjavah podatkov o glavnih evropskih trgih, še zlasti o britanskem trgu. Poleg tega je BPB priznal del dejstev, opisanih v sporočilu o povodih za tožbo. Vendar pa zanika, da bi nekatera dejstva, opisana v sporočilu o povodih za tožbo in navedena v odločbi, lahko pomenila kršitev. |
| --- | --- |

(22)

BPB je bil prvi član dogovora, ki je na zahtevo Komisije po podatkih poslal podrobnosti, ki so dopolnjevale podrobnosti, odkrite med preverjanji, in potrdile obstoj dogovora, kot je navedeno zgoraj. Te podrobnosti obsegajo podatke o zadevnih sestankih, predvsem o sestanku v Londonu, in izmenjavah podatkov o glavnih evropskih trgih, še zlasti o britanskem trgu. Poleg tega je BPB priznal del dejstev, opisanih v sporočilu o povodih za tožbo. Vendar pa zanika, da bi nekatera dejstva, opisana v sporočilu o povodih za tožbo in navedena v odločbi, lahko pomenila kršitev.

| (23) | Tudi Gyproc je predložil dokazne elemente, ki so pomagali dokazati kršitev. To podjetje je na zahtevo Komisije po podatkih predložilo podatke o sestankih kartela, s podrobnimi podatki o obdobjih, v katerih so potekali sestanki v različnih državah članicah Skupnosti, in z imeni udeleženih podjetij. Poleg tega je na sestanku, ki ga je s službami Komisije zahteval Gyproc, predstavnik podjetja ustno pojasnil rokopisne zapise. Gyproc je tudi sam od sebe Komisiji predložil rokopise, s katerimi se Komisija med preverjanjem ni seznanila, v njih pa so bile predvsem informacije o izmenjavi podatkov o obsegih prodaje na sestanku v Versaillesu. Gyproc ne spodbija obstoja dejstev in njihove opredelitve kot kršitve prava o konkurenci Skupnosti. |
| --- | --- |

(23)

Tudi Gyproc je predložil dokazne elemente, ki so pomagali dokazati kršitev. To podjetje je na zahtevo Komisije po podatkih predložilo podatke o sestankih kartela, s podrobnimi podatki o obdobjih, v katerih so potekali sestanki v različnih državah članicah Skupnosti, in z imeni udeleženih podjetij. Poleg tega je na sestanku, ki ga je s službami Komisije zahteval Gyproc, predstavnik podjetja ustno pojasnil rokopisne zapise. Gyproc je tudi sam od sebe Komisiji predložil rokopise, s katerimi se Komisija med preverjanjem ni seznanila, v njih pa so bile predvsem informacije o izmenjavi podatkov o obsegih prodaje na sestanku v Versaillesu. Gyproc ne spodbija obstoja dejstev in njihove opredelitve kot kršitve prava o konkurenci Skupnosti.

| (24) | Zaradi tega Komisija meni, da se upravičeno zmanjša znesek glob za obe podjetji, in sicer za 30 % za BPB in za 40 % za Gyproc. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi tega Komisija meni, da se upravičeno zmanjša znesek glob za obe podjetji, in sicer za 30 % za BPB in za 40 % za Gyproc.

5.   Končni znesek naloženih glob v tem postopku

| (25) | Iz tega sledi, da je treba zneske glob, naloženih v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe št. 17 določiti, kot sledi:








  — | : | BPB | : | 138,6 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Knauf Westdeutsche Gipswerke | : | 85,8 milijonov EUR, |
| — | : | Lafarge | : | 249,6 milijonov EUR, |
| — | : | Gyproc | : | 4,32 milijonov EUR. |

(25)

Iz tega sledi, da je treba zneske glob, naloženih v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe št. 17 določiti, kot sledi:

—

:

BPB

:

138,6 milijonov EUR,

—

:

Knauf Westdeutsche Gipswerke

:

85,8 milijonov EUR,

—

:

Lafarge

:

249,6 milijonov EUR,

—

:

Gyproc

:

4,32 milijonov EUR.

III.   ODLOČBA

| (26) | BPB PLC, skupina Knauf, Société Lafarge S. A. in Gyproc Benelux N. V. so z udeležbo pri vseh sporazumih in dogovorjenih praksah v sektorju mavčnih plošč prekršili člen 81(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(26)

BPB PLC, skupina Knauf, Société Lafarge S. A. in Gyproc Benelux N. V. so z udeležbo pri vseh sporazumih in dogovorjenih praksah v sektorju mavčnih plošč prekršili člen 81(1) Pogodbe.

| (27) | Trajanje kršitve je bilo naslednje:






  (a) | BPB PLC: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998; |
| --- | --- | --- |

(27)

Trajanje kršitve je bilo naslednje:

(a)

BPB PLC: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998;

| (b) | Knauf: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998; |
| --- | --- |

(b)

Knauf: najpozneje od 31. marca 1992 do 25. novembra 1998;

| (c) | Société Lafarge S. A.: najpozneje od 31. avgusta 1992 do 25. novembra 1998; |
| --- | --- |

(c)

Société Lafarge S. A.: najpozneje od 31. avgusta 1992 do 25. novembra 1998;

| (d) | Gyproc Benelux N. V.: najpozneje od 6. junija 1996 do 25. novembra 1998. |
| --- | --- |

(d)

Gyproc Benelux N. V.: najpozneje od 6. junija 1996 do 25. novembra 1998.

| (28) | Navedena podjetja prenehajo s kršitvijo, če tega še niso storila. Pri svojih dejavnostih, povezanih z mavčnimi ploščami, se vzdržijo vsakega sporazuma in dogovorjene prakse, ki bi lahko imela enak ali podoben namen ali učinek kot kršitev. |
| --- | --- |

(28)

Navedena podjetja prenehajo s kršitvijo, če tega še niso storila. Pri svojih dejavnostih, povezanih z mavčnimi ploščami, se vzdržijo vsakega sporazuma in dogovorjene prakse, ki bi lahko imela enak ali podoben namen ali učinek kot kršitev.

| (29) | Naslednjim podjetjem se naložijo naslednje globe:








  — | : | BPB PLC | : | 138,6 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG | : | 85,8 milijonov EUR; |
| — | : | Société Lafarge S. A. | : | 249,6 milijonov EUR; |
| — | : | Gyproc Benelux N. V. | : | 4,32 milijonov EUR. |

(29)

Naslednjim podjetjem se naložijo naslednje globe:

—

:

BPB PLC

:

138,6 milijonov EUR;

—

:

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG

:

85,8 milijonov EUR;

—

:

Société Lafarge S. A.

:

249,6 milijonov EUR;

—

:

Gyproc Benelux N. V.

:

4,32 milijonov EUR.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

(2)  Uredba Sveta št. 17 z dne 6. februarja 1962(UL 13, 21.2.1962, str. 204/62). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2003.

(3)  V odločbi „Knauf“ pomeni vse družbe skupine Knauf.

(4)  Odločba Komisije 94/601/ES z dne 13. julija 1994, zadeva IV/C/33.833 – Karton (UL L 243, 19.9.1994, str. 1) o postopku uporabe člena 85 (poznejši člen 81) Pogodbe ES in naložitvi globe v višini 1 750 000 EKU. Sodišče prve stopnje je 14. maja 1998 v zadevi T-311/94 to globo znižalo na 750 000 EKU (Rec. 1998, str. II-1129).

(5)  Odločba Komisije 94/815/ES z dne 30. novembra 1994, zadevi IV/33.126 in 33.322 – Cement, (UL L 343, 30.12.1994, str. 1) o postopku uporabe člena 85 (poznejši člen 81) Pogodbe ES in naložitvi globe v višini 22 872 000 EKU. Sodišče prve stopnje je 15. marca 2000 v zadevi T-43/95 to globo znižalo na 14 248 000 EUR (Rec. 2000, str. II-491).

(6)  Glej tudi Odločbo Komisije 2002/405/ES z dne 20. junija 2001 o postopku uporabe člena 82 Pogodbe ES, Michelin (UL L 143, 31.5.2002, str. 1, uvodne izjave 361 do 363).

---

| 28.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/12

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. junija 2005

o financiranju študij, presoje vplivov in ocen na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike

(2005/472/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo 90/424/EGS mora Skupnost pripraviti tehnične in znanstvene ukrepe, potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti in razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine, ali pri tem pomagati državam članicam. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo 90/424/EGS mora Skupnost pripraviti tehnične in znanstvene ukrepe, potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti in razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine, ali pri tem pomagati državam članicam.

| (2) | Študije, presoje vplivov, pa tudi sistematične in pravočasne ocene njenih odhodkovnih programov so prednostna naloga Komisije kot sredstvo za utemeljevanje upravljanja namenskih sredstev in kot način spodbujanja kulture, ki se na vseh ravneh organizacije uči iz izkušenj, zlasti v okviru večjega poudarka na upravljanju, ki je usmerjeno v rezultate. |
| --- | --- |

(2)

Študije, presoje vplivov, pa tudi sistematične in pravočasne ocene njenih odhodkovnih programov so prednostna naloga Komisije kot sredstvo za utemeljevanje upravljanja namenskih sredstev in kot način spodbujanja kulture, ki se na vseh ravneh organizacije uči iz izkušenj, zlasti v okviru večjega poudarka na upravljanju, ki je usmerjeno v rezultate.

| (3) | Za izvedbo teh nalog je bil po odprtem postopku v zadnji četrtini leta 2004 izveden poziv k oddaji predlogov za sklenitev okvirne pogodbe o oceni, ki bo pokrivala področja varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike. |
| --- | --- |

(3)

Za izvedbo teh nalog je bil po odprtem postopku v zadnji četrtini leta 2004 izveden poziv k oddaji predlogov za sklenitev okvirne pogodbe o oceni, ki bo pokrivala področja varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike.

| (4) | Ta okvirna pogodba naj bi po pričakovanjih zagotovila zelo kvalitetne, pravočasne in ustrezne podatke, na katerih bodo temeljili postopki odločanja Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Ta okvirna pogodba naj bi po pričakovanjih zagotovila zelo kvalitetne, pravočasne in ustrezne podatke, na katerih bodo temeljili postopki odločanja Skupnosti.

| (5) | Vse posamezne naloge bodo se bodo izvajale na podlagi posebnih pogodb. Te pogodbe bosta podpisala Komisija ter izbrani izvajalec, določen v okvirni pogodbi. |
| --- | --- |

(5)

Vse posamezne naloge bodo se bodo izvajale na podlagi posebnih pogodb. Te pogodbe bosta podpisala Komisija ter izbrani izvajalec, določen v okvirni pogodbi.

| (6) | Ukrep, predviden s tem sklepom, je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrep, predviden s tem sklepom, je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SKLENILA:

Edini člen

Ukrepi, opisani v Prilogi k temu sklepu, so odobreni z namenom njihovega financiranja.

V Bruslju, 24. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

Področje: varnost hrane, zdravje in dobro počutje živali ter zootehnika.

Pravna podlaga: Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine.

Zadolžitve:

| — | različne vrste študij in drugih storitev v podporo oblikovanju in pripravi predlogov Komisije, |
| --- | --- |

—

različne vrste študij in drugih storitev v podporo oblikovanju in pripravi predlogov Komisije,

| — | predhodna vrednotenja/presoje vplivov, |
| --- | --- |

—

predhodna vrednotenja/presoje vplivov,

| — | vmesne in naknadne ocene. |
| --- | --- |

—

vmesne in naknadne ocene.

Ocena politike Skupnosti na področju zdravstvenega varstva živali (CAHP) 1995–2004 in možnih usmeritev politike v bodoče (vključno z modelom financiranja tveganja za epidemije med živino) je določena za prednostno nalogo v letu 2005.

Dodeljena proračunska sredstva za leto 2005:

| — | 17 04 02 – Drugi ukrepi na področju veterine, dobrega počutja živali in javnega zdravja: 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

17 04 02 – Drugi ukrepi na področju veterine, dobrega počutja živali in javnega zdravja: 500 000 EUR

| — | 17 01 04 04 – Pilotna študija: model financiranja tveganja za epidemije med živino – odhodki za upravno poslovodenje: 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

17 01 04 04 – Pilotna študija: model financiranja tveganja za epidemije med živino – odhodki za upravno poslovodenje: 500 000 EUR.

Proračun: največ 1 000 000 EUR za prvo leto okvirne pogodbe.

Število predvidenih posebnih ukrepov: približno šest.

Za vse ukrepe veljajo skupna pravila o javnih naročilih: v tem primeru uporaba obstoječe okvirne pogodbe.

---