# Uradni list C 170/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.170.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 170 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5615. junij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.170.slv

Uradni list

Evropske unije

C 170

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5615. junij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2013/C 170/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2013/C 170/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (ESRB/2013/1)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 170/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 170/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 170/05 | Menjalni tečaji eura | 22 |
| 2013/C 170/06 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. junija 2013 o financiranju dejavnosti na področju veterine v letu 2013 v zvezi z informacijsko politiko Evropske unije in podporo mednarodnih organizacij za več ukrepov, potrebnih za zagotavljanje uporabe zakonodaje o živilih in krmi ter o zdravju rastlin | 23 |
| 2013/C 170/07 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. junija 2013 o financiranju delovnega programa 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano | 38 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 170/05

Menjalni tečaji eura

22

2013/C 170/06

Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. junija 2013 o financiranju dejavnosti na področju veterine v letu 2013 v zvezi z informacijsko politiko Evropske unije in podporo mednarodnih organizacij za več ukrepov, potrebnih za zagotavljanje uporabe zakonodaje o živilih in krmi ter o zdravju rastlin

23

2013/C 170/07

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. junija 2013 o financiranju delovnega programa 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano

38

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 170/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 170/11 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 46 |
| 2013/C 170/12 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 51 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 170/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

43

2013/C 170/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

44

2013/C 170/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

45

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 170/11

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

46

2013/C 170/12

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

51

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Popravek razpisa za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (UL C 107, 13.4.2013) | 55 |

Popravki

2013/C 170/13

Popravek razpisa za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (UL C 107, 13.4.2013)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 4. aprila 2013

o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike

(ESRB/2013/1)

2013/C 170/01

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) ter členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finančna stabilnost je predpogoj, da finančni sistem zagotavlja kreditiranje in s tem podpira trajnostno gospodarsko rast. Finančna kriza je jasno pokazala potrebo po makrobonitetnem nadzoru, ki blaži in preprečuje sistemsko tveganje v finančnem sistemu. Cilj tega priporočila je narediti potreben naslednji korak v smeri operativnega makrobonitetnega nadzora. |
| --- | --- |

(1)

Finančna stabilnost je predpogoj, da finančni sistem zagotavlja kreditiranje in s tem podpira trajnostno gospodarsko rast. Finančna kriza je jasno pokazala potrebo po makrobonitetnem nadzoru, ki blaži in preprečuje sistemsko tveganje v finančnem sistemu. Cilj tega priporočila je narediti potreben naslednji korak v smeri operativnega makrobonitetnega nadzora.

| (2) | Odpornost proti sistemskim tveganjem v Uniji je odvisna od vzpostavitve močnega okvira makrobonitetne politike, skupaj z mikrobonitetnim nadzorom. To priporočilo izhaja iz Priporočila ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (3), tako da določa vmesne cilje in instrumente makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(2)

Odpornost proti sistemskim tveganjem v Uniji je odvisna od vzpostavitve močnega okvira makrobonitetne politike, skupaj z mikrobonitetnim nadzorom. To priporočilo izhaja iz Priporočila ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (3), tako da določa vmesne cilje in instrumente makrobonitetne politike.

| (3) | Priporočilo ESRB/2011/3 zahteva, da države članice določijo organ za izvajanje makrobonitetne politike. Podobno predlagani novi okvir o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije (v nadaljnjem besedilu: predlagani direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah) zahteva, da države članice vzpostavijo imenovani organ, ki je odgovoren za sprejemanje ukrepov, potrebnih za preprečitev in ublažitev sistemskega tveganja ali makrobonitetnih tveganj, ki pomenijo nevarnost za finančno stabilnost na nacionalni ravni (4). |
| --- | --- |

(3)

Priporočilo ESRB/2011/3 zahteva, da države članice določijo organ za izvajanje makrobonitetne politike. Podobno predlagani novi okvir o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije (v nadaljnjem besedilu: predlagani direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah) zahteva, da države članice vzpostavijo imenovani organ, ki je odgovoren za sprejemanje ukrepov, potrebnih za preprečitev in ublažitev sistemskega tveganja ali makrobonitetnih tveganj, ki pomenijo nevarnost za finančno stabilnost na nacionalni ravni (4).

| (4) | Končni cilj makrobonitetne politike je prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. Priporočilo ESRB/2011/3 določa, da se vmesni cilji politike lahko opredelijo kot operativna specifikacija končnega cilja. Z opredelitvijo vmesnih ciljev bo makrobonitetna politika bolj operativna, transparentna in odgovorna, zagotovljena pa bo tudi ekonomska osnova za izbiro instrumentov. |
| --- | --- |

(4)

Končni cilj makrobonitetne politike je prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. Priporočilo ESRB/2011/3 določa, da se vmesni cilji politike lahko opredelijo kot operativna specifikacija končnega cilja. Z opredelitvijo vmesnih ciljev bo makrobonitetna politika bolj operativna, transparentna in odgovorna, zagotovljena pa bo tudi ekonomska osnova za izbiro instrumentov.

| (5) | Poleg tega je učinkovitost makrobonitetne politike v Uniji odvisna od oblikovanja nabora makrobonitetnih instrumentov, ki jih morajo učinkovito uporabljati zadevni makrobonitetni organi, ki jih poleg strokovne presoje usmerja niz kazalnikov. Makrobonitetni organi bi morali imeti neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi s potrebnimi makrobonitetnimi instrumenti, in sicer v zvezi z enim ali več instrumenti za vsak vmesni cilj makrobonitetne politike. Instrumenti, uporabljeni pri ostrejši naravnanosti makrobonitetne politike, se bodo omilili, če je to primerno za stabilizacijo finančnega cikla. Makrobonitetni instrumenti bi se lahko uporabili za širše ali ciljne kategorije izpostavljenosti, med slednjimi so na primer izpostavljenosti določenim tujim valutam. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je učinkovitost makrobonitetne politike v Uniji odvisna od oblikovanja nabora makrobonitetnih instrumentov, ki jih morajo učinkovito uporabljati zadevni makrobonitetni organi, ki jih poleg strokovne presoje usmerja niz kazalnikov. Makrobonitetni organi bi morali imeti neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi s potrebnimi makrobonitetnimi instrumenti, in sicer v zvezi z enim ali več instrumenti za vsak vmesni cilj makrobonitetne politike. Instrumenti, uporabljeni pri ostrejši naravnanosti makrobonitetne politike, se bodo omilili, če je to primerno za stabilizacijo finančnega cikla. Makrobonitetni instrumenti bi se lahko uporabili za širše ali ciljne kategorije izpostavljenosti, med slednjimi so na primer izpostavljenosti določenim tujim valutam.

| (6) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je v dopisu z dne 29. marca 2012, naslovljenem na Svet, Evropsko komisijo in Evropski parlament, izrazil svoje stališče o zmožnosti makrobonitetnih organov za izvajanje makrobonitetnih instrumentov, kot je opredeljeno v predlaganih direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah. Zlasti je ESRB poudaril, da makrobonitetni organi tako na ravni države članice kot na ravni Unije potrebujejo diskrecijsko pravico, da začasno zaostrijo kalibracijo različnih zahtev I. stebra in zahtevajo dodatna razkritja. Te zahteve vključujejo agregatne ravni kapitala, likvidnostne zahteve in omejitve velikih izpostavljenosti in finančnega vzvoda ter kapitalske zahteve, ki zadevajo posamezne sektorje ali obravnavajo specifične ranljivosti iz različnih delov bančnih bilanc. |
| --- | --- |

(6)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je v dopisu z dne 29. marca 2012, naslovljenem na Svet, Evropsko komisijo in Evropski parlament, izrazil svoje stališče o zmožnosti makrobonitetnih organov za izvajanje makrobonitetnih instrumentov, kot je opredeljeno v predlaganih direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah. Zlasti je ESRB poudaril, da makrobonitetni organi tako na ravni države članice kot na ravni Unije potrebujejo diskrecijsko pravico, da začasno zaostrijo kalibracijo različnih zahtev I. stebra in zahtevajo dodatna razkritja. Te zahteve vključujejo agregatne ravni kapitala, likvidnostne zahteve in omejitve velikih izpostavljenosti in finančnega vzvoda ter kapitalske zahteve, ki zadevajo posamezne sektorje ali obravnavajo specifične ranljivosti iz različnih delov bančnih bilanc.

| (7) | Predlagani direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah, čeprav se osredotočata predvsem na mikrobonitetna vprašanja, predvidevata tudi nabor makrobonitetnih instrumentov, ki jih uporablja ustrezni makrobonitetni organ pod določenimi pogoji. To priporočilo predlaga okvirni seznam instrumentov, ki med drugim vključuje tiste, predvidene s predlaganima direktivo in uredbo o kapitalskih zahtevah, in ki bi jih države članice lahko dodelile makrobonitetnim organom z namenom zasledovanja opredeljenih vmesnih ciljev, ne omejuje pa držav članic pri uporabi dodatnih instrumentov. |
| --- | --- |

(7)

Predlagani direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah, čeprav se osredotočata predvsem na mikrobonitetna vprašanja, predvidevata tudi nabor makrobonitetnih instrumentov, ki jih uporablja ustrezni makrobonitetni organ pod določenimi pogoji. To priporočilo predlaga okvirni seznam instrumentov, ki med drugim vključuje tiste, predvidene s predlaganima direktivo in uredbo o kapitalskih zahtevah, in ki bi jih države članice lahko dodelile makrobonitetnim organom z namenom zasledovanja opredeljenih vmesnih ciljev, ne omejuje pa držav članic pri uporabi dodatnih instrumentov.

| (8) | Poleg tega bi morali makrobonitetni organi oblikovati celostno strategijo politike o uporabi makrobonitetnih instrumentov, da se spodbudijo odločanje, komunikacija in odgovornost makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi morali makrobonitetni organi oblikovati celostno strategijo politike o uporabi makrobonitetnih instrumentov, da se spodbudijo odločanje, komunikacija in odgovornost makrobonitetne politike.

| (9) | Učinkovitost makrobonitetne politike je odvisna tudi od koordinacije med državami članicami pri uporabi makrobonitetnih instrumentov na nacionalni ravni. Čeprav bo imela makrobonitetna politika na splošno znatne pozitivne čezmejne učinke prelitja, se lahko občasno pojavijo tudi negativni čezmejni učinki prelitja. Makrobonitetni organi bi morali oceniti pomembnost neto učinka takih pozitivnih in negativnih učinkov prelitja, tudi zaradi zaščite enotnega trga. ESRB bo preučil potencialne čezmejne prelivne učinke makrobonitetne politike in bo, brez poseganja v upoštevne določbe prava Unije, za obravnavo teh vprašanj spodbujal ustrezni okvir za koordinacijo. |
| --- | --- |

(9)

Učinkovitost makrobonitetne politike je odvisna tudi od koordinacije med državami članicami pri uporabi makrobonitetnih instrumentov na nacionalni ravni. Čeprav bo imela makrobonitetna politika na splošno znatne pozitivne čezmejne učinke prelitja, se lahko občasno pojavijo tudi negativni čezmejni učinki prelitja. Makrobonitetni organi bi morali oceniti pomembnost neto učinka takih pozitivnih in negativnih učinkov prelitja, tudi zaradi zaščite enotnega trga. ESRB bo preučil potencialne čezmejne prelivne učinke makrobonitetne politike in bo, brez poseganja v upoštevne določbe prava Unije, za obravnavo teh vprašanj spodbujal ustrezni okvir za koordinacijo.

| (10) | Čez čas, ko bodo organi spoznali uspešnost različnih makrobonitetnih instrumentov, se lahko vmesni cilji politike in/ali makrobonitetni instrumenti spremenijo, tudi ob upoštevanju potencialnih novih tveganj za finančno stabilnost. To terja periodično ocenjevanje primernosti oblikovanih vmesnih ciljev politike in makrobonitetnih instrumentov. |
| --- | --- |

(10)

Čez čas, ko bodo organi spoznali uspešnost različnih makrobonitetnih instrumentov, se lahko vmesni cilji politike in/ali makrobonitetni instrumenti spremenijo, tudi ob upoštevanju potencialnih novih tveganj za finančno stabilnost. To terja periodično ocenjevanje primernosti oblikovanih vmesnih ciljev politike in makrobonitetnih instrumentov.

| (11) | Za obstoječi in predlagani zakonodajni okvir Unije je značilen kompleksen in raznolik sklop makrobonitetnih določb, za katere bi bilo izjemno koristno, da se s prihodnjimi spremembami poenostavijo in celostno uskladijo. Institucije Unije bi lahko tudi razmislile o vključitvi makrobonitetnih instrumentov v zakonodajo, ki se nanaša tudi na druga področja finančnega sektorja, ne samo na bančništvo. |
| --- | --- |

(11)

Za obstoječi in predlagani zakonodajni okvir Unije je značilen kompleksen in raznolik sklop makrobonitetnih določb, za katere bi bilo izjemno koristno, da se s prihodnjimi spremembami poenostavijo in celostno uskladijo. Institucije Unije bi lahko tudi razmislile o vključitvi makrobonitetnih instrumentov v zakonodajo, ki se nanaša tudi na druga področja finančnega sektorja, ne samo na bančništvo.

| (12) | Zaradi doseganja skladne uporabe makrobonitetnih instrumentov in zagotovitve makrobonitetnega nadzora v celotni Uniji se lahko ESRB v prihodnosti odloči, da na makrobonitetne organe naslovi priporočila z namenom dajanja usmeritev glede uporabe makrobonitetnih instrumentov. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi doseganja skladne uporabe makrobonitetnih instrumentov in zagotovitve makrobonitetnega nadzora v celotni Uniji se lahko ESRB v prihodnosti odloči, da na makrobonitetne organe naslovi priporočila z namenom dajanja usmeritev glede uporabe makrobonitetnih instrumentov.

| (13) | Oblikovalci politik v Evropi in zunaj nje ocenjujejo prednosti in slabosti še večjega nabora možnih instrumentov za preprečitev ali ublažitev sistemskih tveganj in zakonodajnih reform za omejitev tveganj v finančnem sistemu. ESRB bo nadaljeval z analiziranjem uspešnosti in učinkovitosti drugih instrumentov, ki so predmet razprave v okviru makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

(13)

Oblikovalci politik v Evropi in zunaj nje ocenjujejo prednosti in slabosti še večjega nabora možnih instrumentov za preprečitev ali ublažitev sistemskih tveganj in zakonodajnih reform za omejitev tveganj v finančnem sistemu. ESRB bo nadaljeval z analiziranjem uspešnosti in učinkovitosti drugih instrumentov, ki so predmet razprave v okviru makrobonitetne politike.

| (14) | Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi enotnega nadzornega mehanizma (5), kot je bil dogovorjen v Svetu dne 12. decembra 2012, podeljuje Evropski centralni banki (ECB) pristojnost, da uporabi, če šteje za primerno, višje zahteve za kapitalske blažilnike, kot jih uporabljajo pristojni ali imenovani organi sodelujočih držav članic, in strožje ukrepe, katerih cilj je obravnavati sistemska ali makrobonitetna tveganja, v skladu s postopki, določenimi v okviru predlaganih direktive in uredbe o kapitalskih zahtevah, in v primerih, natančno določenih v upoštevnem pravu Unije. ESRB namerava sodelovati z ECB in pristojnimi nacionalnimi organi, ki sestavljajo enotni nadzorni mehanizem, ter z evropskimi nadzornimi organi in drugimi člani ESRB z namenom izvajanja skladnega nabora makrobonitetnih politik v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi enotnega nadzornega mehanizma (5), kot je bil dogovorjen v Svetu dne 12. decembra 2012, podeljuje Evropski centralni banki (ECB) pristojnost, da uporabi, če šteje za primerno, višje zahteve za kapitalske blažilnike, kot jih uporabljajo pristojni ali imenovani organi sodelujočih držav članic, in strožje ukrepe, katerih cilj je obravnavati sistemska ali makrobonitetna tveganja, v skladu s postopki, določenimi v okviru predlaganih direktive in uredbe o kapitalskih zahtevah, in v primerih, natančno določenih v upoštevnem pravu Unije. ESRB namerava sodelovati z ECB in pristojnimi nacionalnimi organi, ki sestavljajo enotni nadzorni mehanizem, ter z evropskimi nadzornimi organi in drugimi člani ESRB z namenom izvajanja skladnega nabora makrobonitetnih politik v Uniji.

| (15) | To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko in njihovo vlogo pri pregledu plačilne, klirinške in poravnalne infrastrukture. |
| --- | --- |

(15)

To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko in njihovo vlogo pri pregledu plačilne, klirinške in poravnalne infrastrukture.

| (16) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je bil o tej nameri splošnega odbora obveščen Svet in je ta imel možnost, da se odzove – |
| --- | --- |

(16)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko je bil o tej nameri splošnega odbora obveščen Svet in je ta imel možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A –   Opredelitev vmesnih ciljev

Makrobonitetnim organom se priporoča, da:

| 1. | opredelijo in zasledujejo vmesne cilje makrobonitetne politike za njihove nacionalne finančne sisteme kot celote. Ti vmesni cilji naj služijo kot operativne specifikacije končnega cilja makrobonitetne politike, tj. prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. To med drugim vključuje omilitev instrumentov, ki so se predhodno uporabljali pri ostrejši naravnanosti makrobonitetne politike; |
| --- | --- |

1.

opredelijo in zasledujejo vmesne cilje makrobonitetne politike za njihove nacionalne finančne sisteme kot celote. Ti vmesni cilji naj služijo kot operativne specifikacije končnega cilja makrobonitetne politike, tj. prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti. To med drugim vključuje omilitev instrumentov, ki so se predhodno uporabljali pri ostrejši naravnanosti makrobonitetne politike;

| 2. | ti vmesni cilji politike bi morali vključevati:






  (a) | ublažitev in preprečitev čezmerne rasti kreditiranja in čezmernega finančnega vzvoda; |
| --- | --- | --- |

2.

ti vmesni cilji politike bi morali vključevati:

(a)

ublažitev in preprečitev čezmerne rasti kreditiranja in čezmernega finančnega vzvoda;

| (b) | ublažitev in preprečitev čezmernega neskladja v ročnostni strukturi in nelikvidnosti trga; |
| --- | --- |

(b)

ublažitev in preprečitev čezmernega neskladja v ročnostni strukturi in nelikvidnosti trga;

| (c) | omejitev koncentracije neposredne in posredne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(c)

omejitev koncentracije neposredne in posredne izpostavljenosti;

| (d) | omejitev sistemskega vpliva izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard; |
| --- | --- |

(d)

omejitev sistemskega vpliva izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard;

| (e) | krepitev odpornosti finančnih infrastruktur; |
| --- | --- |

(e)

krepitev odpornosti finančnih infrastruktur;

| 3. | ocenijo potrebo po nadaljnjih vmesnih ciljih na podlagi temeljnih pomanjkljivosti trga in specifičnih strukturnih značilnosti države in/ali finančnega sistema Unije, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

3.

ocenijo potrebo po nadaljnjih vmesnih ciljih na podlagi temeljnih pomanjkljivosti trga in specifičnih strukturnih značilnosti države in/ali finančnega sistema Unije, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje.

Priporočilo B –   Izbira makrobonitetnih instrumentov

Državam članicam se priporoča, da:

| 1. | v sodelovanju z makrobonitetnimi organi ocenijo, ali makrobonitetni instrumenti, v zvezi s katerimi imajo slednji trenutno neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, zadostujejo za uspešno in učinkovito zasledovanje končnega cilja makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2011/3, ter vmesnih ciljev, opredeljenih v skladu s priporočilom A. Ocena naj upošteva, da bi morali makrobonitetni organi imeti neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z vsaj enim makrobonitetnim instrumentom za vsak vmesni cilj makrobonitetne politike, čeprav je lahko potrebnih več instrumentov. |
| --- | --- |

1.

v sodelovanju z makrobonitetnimi organi ocenijo, ali makrobonitetni instrumenti, v zvezi s katerimi imajo slednji trenutno neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, zadostujejo za uspešno in učinkovito zasledovanje končnega cilja makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2011/3, ter vmesnih ciljev, opredeljenih v skladu s priporočilom A. Ocena naj upošteva, da bi morali makrobonitetni organi imeti neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z vsaj enim makrobonitetnim instrumentom za vsak vmesni cilj makrobonitetne politike, čeprav je lahko potrebnih več instrumentov.

| 2. | če se na podlagi ocene izkaže, da razpoložljivi instrumenti ne zadostujejo, v sodelovanju z nacionalnimi makrobonitetnimi organi preučijo dodatne makrobonitetne instrumente, v zvezi s katerimi bi morali imeti slednji neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil. V ta namen se v preučitev predlaga okvirni seznam instrumentov iz tabele 1 spodaj:

  Tabela 1


  Okvirni seznam makrobonitetnih instrumentov

  1.   Ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod

  Proticiklični kapitalski blažilnik
  Sektorske kapitalske zahteve (tudi znotraj finančnega sistema)
  Makrobonitetni količnik finančnega vzvoda
  Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja
  Zahtevano razmerje med posojilom in dohodkom/med servisiranjem dolga in dohodkom
  2.   Ublažiti in preprečiti čezmerno neskladje v ročnostni strukturi in nelikvidnost trga

  Makrobonitetne prilagoditve količnika likvidnosti (npr. količnik likvidnostnega kritja)
  Makrobonitetne omejitve virov financiranja (npr. količnik neto stabilnih virov financiranja)
  Makrobonitetna netehtana omejitev manj stabilnih virov financiranja (npr. razmerje med posojili in vlogami)
  Zahtevano kritje in odbitki
  3.   Omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti

  Omejitev velikih izpostavljenosti
  Obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke
  4.   Omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard

  Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije
  5.   Krepiti odpornost finančnih infrastruktur

  Zahtevano kritje in odbitki pri kliringu prek centralne nasprotne stranke
  Povečano razkritje
  Strukturni blažilnik sistemskega tveganja |
| --- | --- |

2.

če se na podlagi ocene izkaže, da razpoložljivi instrumenti ne zadostujejo, v sodelovanju z nacionalnimi makrobonitetnimi organi preučijo dodatne makrobonitetne instrumente, v zvezi s katerimi bi morali imeti slednji neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil. V ta namen se v preučitev predlaga okvirni seznam instrumentov iz tabele 1 spodaj:

Tabela 1

Okvirni seznam makrobonitetnih instrumentov

1.   Ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod

Proticiklični kapitalski blažilnik

Sektorske kapitalske zahteve (tudi znotraj finančnega sistema)

Makrobonitetni količnik finančnega vzvoda

Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja

Zahtevano razmerje med posojilom in dohodkom/med servisiranjem dolga in dohodkom

2.   Ublažiti in preprečiti čezmerno neskladje v ročnostni strukturi in nelikvidnost trga

Makrobonitetne prilagoditve količnika likvidnosti (npr. količnik likvidnostnega kritja)

Makrobonitetne omejitve virov financiranja (npr. količnik neto stabilnih virov financiranja)

Makrobonitetna netehtana omejitev manj stabilnih virov financiranja (npr. razmerje med posojili in vlogami)

Zahtevano kritje in odbitki

3.   Omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti

Omejitev velikih izpostavljenosti

Obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke

4.   Omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard

Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije

5.   Krepiti odpornost finančnih infrastruktur

Zahtevano kritje in odbitki pri kliringu prek centralne nasprotne stranke

Povečano razkritje

Strukturni blažilnik sistemskega tveganja

| 3. | na podlagi odstavkov 1 in 2 izberejo katere koli dodatne makrobonitetne instrumente, ob upoštevanju:






  (a) | njihove uspešnosti in učinkovitosti za doseganje vsakega izmed vmesnih ciljev v njihovih jurisdikcijah, v skladu s priporočilom A; |
| --- | --- | --- |

3.

na podlagi odstavkov 1 in 2 izberejo katere koli dodatne makrobonitetne instrumente, ob upoštevanju:

(a)

njihove uspešnosti in učinkovitosti za doseganje vsakega izmed vmesnih ciljev v njihovih jurisdikcijah, v skladu s priporočilom A;

| (b) | njihove zmožnosti za obravnavanje strukturne in ciklične dimenzije sistemskih tveganj v njihovih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

(b)

njihove zmožnosti za obravnavanje strukturne in ciklične dimenzije sistemskih tveganj v njihovih jurisdikcijah;

| 4. | poleg izbire makrobonitetnih instrumentov zagotovijo, da so makrobonitetni organi udeleženi pri oblikovanju in da prispevajo k nacionalnemu izvajanju:






  (a) | režimov sanacije in reševanja bančnih in nebančnih finančnih institucij; |
| --- | --- | --- |

4.

poleg izbire makrobonitetnih instrumentov zagotovijo, da so makrobonitetni organi udeleženi pri oblikovanju in da prispevajo k nacionalnemu izvajanju:

(a)

režimov sanacije in reševanja bančnih in nebančnih finančnih institucij;

| (b) | sistemov zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

(b)

sistemov zajamčenih vlog;

| 5. | vzpostavijo pravni okvir, ki makrobonitetnim organom omogoča, da imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti, izbranimi v skladu s tem priporočilom. |
| --- | --- |

5.

vzpostavijo pravni okvir, ki makrobonitetnim organom omogoča, da imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil v zvezi z makrobonitetnimi instrumenti, izbranimi v skladu s tem priporočilom.

Priporočilo C –   Strategija politike

Makrobonitetnim organom se priporoča, da:

| 1. | opredelijo strategijo politike, ki






  (a) | povezuje končni cilj makrobonitetne politike z vmesnimi cilji in makrobonitetnimi instrumenti, v zvezi s katerimi imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil; |
| --- | --- | --- |

1.

opredelijo strategijo politike, ki

(a)

povezuje končni cilj makrobonitetne politike z vmesnimi cilji in makrobonitetnimi instrumenti, v zvezi s katerimi imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil;

| (b) | vzpostavlja trden okvir za uporabo instrumentov, v zvezi s katerimi imajo neposreden nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, da se zasledujejo končni in vmesni cilji makrobonitetne politike. Ta naj vključuje ustrezne kazalnike za spremljanje nastanka sistemskih tveganj in za usmerjanje odločitev glede uporabe, deaktivacije ali kalibracije časovno spremenljivih makrobonitetnih instrumentov ter ustrezni mehanizem koordinacije z zadevnimi organi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavlja trden okvir za uporabo instrumentov, v zvezi s katerimi imajo neposreden nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, da se zasledujejo končni in vmesni cilji makrobonitetne politike. Ta naj vključuje ustrezne kazalnike za spremljanje nastanka sistemskih tveganj in za usmerjanje odločitev glede uporabe, deaktivacije ali kalibracije časovno spremenljivih makrobonitetnih instrumentov ter ustrezni mehanizem koordinacije z zadevnimi organi na nacionalni ravni;

| (c) | spodbuja transparentnost in odgovornost makrobonitetne politike; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja transparentnost in odgovornost makrobonitetne politike;

| 2. | zaradi okrepitve strategije makrobonitetne politike izvedejo dodatno analizo na podlagi praktične uporabe makrobonitetnih instrumentov, vključno z:






  (a) | instrumenti, ki niso določeni v zakonodaji Unije, na primer zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter med posojilom in dohodkom, in instrumenti za preprečitev ali ublažitev čezmernega neskladja v ročnostni strukturi in nelikvidnosti trga; |
| --- | --- | --- |

2.

zaradi okrepitve strategije makrobonitetne politike izvedejo dodatno analizo na podlagi praktične uporabe makrobonitetnih instrumentov, vključno z:

(a)

instrumenti, ki niso določeni v zakonodaji Unije, na primer zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter med posojilom in dohodkom, in instrumenti za preprečitev ali ublažitev čezmernega neskladja v ročnostni strukturi in nelikvidnosti trga;

| (b) | transmisijskim mehanizmom instrumentov in identifikacijo kazalnikov, ki lahko vplivajo na odločitve glede njihove uporabe, deaktivacije ali kalibracije. |
| --- | --- |

(b)

transmisijskim mehanizmom instrumentov in identifikacijo kazalnikov, ki lahko vplivajo na odločitve glede njihove uporabe, deaktivacije ali kalibracije.

| 3. | brez poseganja v upoštevne določbe zakonodaje Unije, pred uporabo makrobonitetnih instrumentov na nacionalni ravni obvestijo ESRB o pričakovanih znatnih čezmejnih učinkih na druge države članice ali enotni trg. |
| --- | --- |

3.

brez poseganja v upoštevne določbe zakonodaje Unije, pred uporabo makrobonitetnih instrumentov na nacionalni ravni obvestijo ESRB o pričakovanih znatnih čezmejnih učinkih na druge države članice ali enotni trg.

Priporočilo D –   Periodično ovrednotenje vmesnih ciljev in instrumentov

Makrobonitetnim organom se priporoča, da:

| 1. | periodično ocenijo ustreznost vmesnih ciljev, opredeljenih v skladu s priporočilom A, glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju okvira makrobonitetne politike, strukturna gibanja v finančnem sistemu in nastanek novih vrst sistemskih tveganj; |
| --- | --- |

1.

periodično ocenijo ustreznost vmesnih ciljev, opredeljenih v skladu s priporočilom A, glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju okvira makrobonitetne politike, strukturna gibanja v finančnem sistemu in nastanek novih vrst sistemskih tveganj;

| 2. | periodično preverjajo uspešnost in učinkovitost makrobonitetnih instrumentov, izbranih v skladu s priporočilom B, pri doseganju končnega in vmesnih ciljev makrobonitetne politike; |
| --- | --- |

2.

periodično preverjajo uspešnost in učinkovitost makrobonitetnih instrumentov, izbranih v skladu s priporočilom B, pri doseganju končnega in vmesnih ciljev makrobonitetne politike;

| 3. | če to utemeljuje analiza iz odstavka 1, prilagodijo nabor vmesnih ciljev, kadar koli je to potrebno in zlasti v primeru nastanka novih tveganj za finančno stabilnost, ki jih ni mogoče zadovoljivo obravnavati znotraj obstoječega okvira; |
| --- | --- |

3.

če to utemeljuje analiza iz odstavka 1, prilagodijo nabor vmesnih ciljev, kadar koli je to potrebno in zlasti v primeru nastanka novih tveganj za finančno stabilnost, ki jih ni mogoče zadovoljivo obravnavati znotraj obstoječega okvira;

| 4. | če so potrebni novi makrobonitetni instrumenti, obvestijo zadevni organ v svoji državi članici, tako da se vzpostavi ustrezni pravni okvir; |
| --- | --- |

4.

če so potrebni novi makrobonitetni instrumenti, obvestijo zadevni organ v svoji državi članici, tako da se vzpostavi ustrezni pravni okvir;

| 5. | poročajo ESRB o vsaki spremembi nabora vmesnih ciljev in makrobonitetnih instrumentov, v zvezi s katerimi imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, in temeljni analizi, ki podpira to spremembo. |
| --- | --- |

5.

poročajo ESRB o vsaki spremembi nabora vmesnih ciljev in makrobonitetnih instrumentov, v zvezi s katerimi imajo neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, in temeljni analizi, ki podpira to spremembo.

Priporočilo E –   Enotni trg in zakonodaja Unije

Komisiji se priporoča, da v okviru prihajajočih sprememb zakonodaje Unije:

| 1. | upošteva potrebo po vzpostavitvi skladnega nabora makrobonitetnih instrumentov, ki vplivajo na finančni sistem, vključno z vsemi vrstami finančnih posrednikov, trgi, produkti in tržnimi infrastrukturami; |
| --- | --- |

1.

upošteva potrebo po vzpostavitvi skladnega nabora makrobonitetnih instrumentov, ki vplivajo na finančni sistem, vključno z vsemi vrstami finančnih posrednikov, trgi, produkti in tržnimi infrastrukturami;

| 2. | zagotovi, da sprejeti mehanizmi omogočajo učinkovito vzajemno delovanje med institucijami Unije in državami članicami, in vzpostavi zadostno stopnjo fleksibilnosti za makrobonitetne organe, da bodo lahko aktivirali te makrobonitetne instrumente, kadar koli bo to potrebno, in s tem obvarovali enotni trg. |
| --- | --- |

2.

zagotovi, da sprejeti mehanizmi omogočajo učinkovito vzajemno delovanje med institucijami Unije in državami članicami, in vzpostavi zadostno stopnjo fleksibilnosti za makrobonitetne organe, da bodo lahko aktivirali te makrobonitetne instrumente, kadar koli bo to potrebno, in s tem obvarovali enotni trg.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Razlaga

| 1. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „finančni sistem“ pomeni finančni sistem, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1092/2010; |
| --- | --- | --- |

1.

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„finančni sistem“ pomeni finančni sistem, kakor je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1092/2010;

| (b) | „makrobonitetni organ“ pomeni nacionalne makrobonitetne organe s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3; |
| --- | --- |

(b)

„makrobonitetni organ“ pomeni nacionalne makrobonitetne organe s cilji, ureditvami, pooblastili, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3;

| (c) | „neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni instrumenti oziroma se ti spremenijo; |
| --- | --- |

(c)

„neposredni nadzor“ pomeni dejansko in učinkovito zmožnost, da se, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja, finančnim institucijam, za katere se uporabljajo ukrepi zadevnega makrobonitetnega organa, naložijo makrobonitetni instrumenti oziroma se ti spremenijo;

| (d) | „pooblastila za dajanje priporočil“ pomenijo zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja; |
| --- | --- |

(d)

„pooblastila za dajanje priporočil“ pomenijo zmožnost, da se v obliki priporočil dajo usmeritve glede uporabe makrobonitetnih instrumentov, kadar je to potrebno za doseganje končnega ali vmesnega cilja;

| (e) | „strukturna dimenzija sistemskega tveganja“ pomeni porazdelitev tveganj po finančnem sektorju; |
| --- | --- |

(e)

„strukturna dimenzija sistemskega tveganja“ pomeni porazdelitev tveganj po finančnem sektorju;

| (f) | „ciklična dimenzija sistemskega tveganja“ pomeni časovne spremembe sistemskega tveganja, ki izvirajo iz nagnjenosti finančnih institucij, da prevzemajo prevelika tveganja v obdobju vzpona in postanejo pretirano nenaklonjena tveganjem v obdobju upada; |
| --- | --- |

(f)

„ciklična dimenzija sistemskega tveganja“ pomeni časovne spremembe sistemskega tveganja, ki izvirajo iz nagnjenosti finančnih institucij, da prevzemajo prevelika tveganja v obdobju vzpona in postanejo pretirano nenaklonjena tveganjem v obdobju upada;

| (g) | „uspešnost instrumenta“ pomeni, v kolikšni meri lahko instrument odpravi pomanjkljivosti trga in doseže končni in vmesne cilje; |
| --- | --- |

(g)

„uspešnost instrumenta“ pomeni, v kolikšni meri lahko instrument odpravi pomanjkljivosti trga in doseže končni in vmesne cilje;

| (h) | „učinkovitost instrumenta“ pomeni zmožnost instrumenta za doseganje končnega in vmesnih ciljev ob minimalnih stroških. |
| --- | --- |

(h)

„učinkovitost instrumenta“ pomeni zmožnost instrumenta za doseganje končnega in vmesnih ciljev ob minimalnih stroških.

| 2. | Priloga je sestavni del tega priporočila. V primeru razhajanj med glavnim besedilom in prilogo prevlada glavno besedilo. |
| --- | --- |

2.

Priloga je sestavni del tega priporočila. V primeru razhajanj med glavnim besedilom in prilogo prevlada glavno besedilo.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba se je izogibati regulativni arbitraži; |
| --- | --- | --- |

1.

Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:

(a)

treba se je izogibati regulativni arbitraži;

| (b) | pri izvajanju je treba upoštevati načelo sorazmernosti glede na različno sistemsko pomembnost finančnih institucij, različne institucionalne sisteme ter cilj in vsebino posameznega priporočila. |
| --- | --- |

(b)

pri izvajanju je treba upoštevati načelo sorazmernosti glede na različno sistemsko pomembnost finančnih institucij, različne institucionalne sisteme ter cilj in vsebino posameznega priporočila.

| 2. | Naslovniki poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

Naslovniki poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno delovanja sprejetih ukrepov z vidika ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno delovanja sprejetih ukrepov z vidika ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno s kakršnimi koli zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno s kakršnimi koli zamudami.

| 3. | Nadaljnje informacije o značilnostih in posebnostih vsakega od predlaganih vmesnih ciljev so v Prilogi k temu priporočilu, prav tako okvirni seznam makrobonitetnih instrumentov za zasledovanje vmesnih ciljev. Priloga je lahko v pomoč naslovnikom pri izbiri makrobonitetnih instrumentov in pri pripravi strategije politike za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

3.

Nadaljnje informacije o značilnostih in posebnostih vsakega od predlaganih vmesnih ciljev so v Prilogi k temu priporočilu, prav tako okvirni seznam makrobonitetnih instrumentov za zasledovanje vmesnih ciljev. Priloga je lahko v pomoč naslovnikom pri izbiri makrobonitetnih instrumentov in pri pripravi strategije politike za njihovo uporabo.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

| 1. | Naslovniki poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje, kot je določeno v naslednjih odstavkih:






  (a) | priporočili A in B – do 31. decembra 2014 naslovniki dostavijo ESRB, Evropskemu bančnemu organu (EBA) in Svetu poročilo o ukrepih, sprejetih za uskladitev z vsebino priporočil A in B. Države članice lahko poročajo o sprejetih ukrepih v zvezi s priporočilom B prek svojih makrobonitetnih organov; |
| --- | --- | --- |

1.

Naslovniki poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje, kot je določeno v naslednjih odstavkih:

(a)

priporočili A in B – do 31. decembra 2014 naslovniki dostavijo ESRB, Evropskemu bančnemu organu (EBA) in Svetu poročilo o ukrepih, sprejetih za uskladitev z vsebino priporočil A in B. Države članice lahko poročajo o sprejetih ukrepih v zvezi s priporočilom B prek svojih makrobonitetnih organov;

| (b) | priporočilo C – do 31. decembra 2015 makrobonitetni organi dostavijo ESRB, EBA in Svetu poročilo o ukrepih, sprejetih za uskladitev z vsebino priporočila C(1). Priporočili C(2) in C(3) ne zahtevata posebnega roka za poročanje. Informacije, ki jih makrobonitetni organi dostavijo ESRB v skladu s priporočilom C(3), se dajo na voljo v razumnem roku; |
| --- | --- |

(b)

priporočilo C – do 31. decembra 2015 makrobonitetni organi dostavijo ESRB, EBA in Svetu poročilo o ukrepih, sprejetih za uskladitev z vsebino priporočila C(1). Priporočili C(2) in C(3) ne zahtevata posebnega roka za poročanje. Informacije, ki jih makrobonitetni organi dostavijo ESRB v skladu s priporočilom C(3), se dajo na voljo v razumnem roku;

| (c) | priporočilo D – priporočilo D ne zahteva enotnega roka za poročanje. Če se spremenijo vmesni cilji in instrumenti, v zvezi s katerimi imajo makrobonitetni organi neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, makrobonitetni organi pravočasno dostavijo ESRB poročilo o tem v skladu s priporočilom D(5); |
| --- | --- |

(c)

priporočilo D – priporočilo D ne zahteva enotnega roka za poročanje. Če se spremenijo vmesni cilji in instrumenti, v zvezi s katerimi imajo makrobonitetni organi neposredni nadzor ali pooblastila za dajanje priporočil, makrobonitetni organi pravočasno dostavijo ESRB poročilo o tem v skladu s priporočilom D(5);

| (d) | priporočilo E – priporočilo E ne zahteva posebnega roka za poročanje. Komisija vsaki dve leti dostavi ESRB poročilo o načinu, kako so cilji makrobonitetne politike vključeni v pripravo finančne zakonodaje. Prvo poročilo je treba dostaviti do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(d)

priporočilo E – priporočilo E ne zahteva posebnega roka za poročanje. Komisija vsaki dve leti dostavi ESRB poročilo o načinu, kako so cilji makrobonitetne politike vključeni v pripravo finančne zakonodaje. Prvo poročilo je treba dostaviti do 31. decembra 2014.

| 2. | Splošni odbor lahko podaljša roke iz prejšnjih odstavkov, če so za uskladitev z enim ali več priporočili potrebne zakonodajne pobude. |
| --- | --- |

2.

Splošni odbor lahko podaljša roke iz prejšnjih odstavkov, če so za uskladitev z enim ali več priporočili potrebne zakonodajne pobude.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom, vključno z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem modalitet in časovnega okvira za poročanje o ukrepih; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariat ESRB:

(a)

nudi pomoč naslovnikom, vključno z omogočanjem koordiniranega poročanja, zagotavljanjem ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem modalitet in časovnega okvira za poročanje o ukrepih;

| (b) | preverja poročila naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter o poročilih prek pripravljalnega odbora obvešča splošni odbor. |
| --- | --- |

(b)

preverja poročila naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter o poročilih prek pripravljalnega odbora obvešča splošni odbor.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter, kjer je to primerno, presodi, ali to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovniki niso ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali. |
| --- | --- |

2.

Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter, kjer je to primerno, presodi, ali to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovniki niso ustrezno utemeljili, zakaj niso ukrepali.

ODDELEK 3

KONČNE DOLOČBE

1.   Usmeritve ESRB glede uporabe makrobonitetnih instrumentov

ESRB lahko da makrobonitetnim organom usmeritve, kako bolje izvajati in uporabljati makrobonitetne instrumente, v obliki priporočil skladno s členom 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010. To lahko vključuje kazalnike, ki usmerjajo uporabo makrobonitetnih instrumentov.

2.   Prihodnje reforme makrobonitetnih orodij

ESRB se lahko v prihodnosti odloči za razširitev okvirnega seznama makrobonitetnih instrumentov, ki jih vsebuje to priporočilo, v obliki priporočila po členu 16 Uredbe (EU) št. 1092/2010.

V Frankfurtu na Majni, 4. aprila 2013

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  UL C 41, 14.2.2012, str. 1.

3

(4)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011) 453 konč.) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011) 452 konč.).

4

(5)  Predlog uredbe Sveta o prenosu posebnih nalog na Evropsko centralno banko, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij (COM(2012) 511 konč.).

5

---

PRILOGA K PRIPOROČILU O VMESNIH CILJIH IN INSTRUMENTIH MAKROBONITETNE POLITIKE

1.   Uvod

Makrobonitetni organi so bili ustanovljeni ali so v postopku ustanavljanja v večini držav članic Unije. Naslednji korak k temu, da postane makrobonitetna politika operativna, je izbira uspešnih in učinkovitih makrobonitetnih instrumentov, ki bodo preprečevali ali ublažili sistemska tveganja v finančnem sistemu kot celoti. Ta priloga predstavlja okvir za takšno izbiro.

V Priporočilu ESRB o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (1) so vmesni cilji politike opredeljeni kot „operativne specifikacije končnega cilja“. Z opredelitvijo vmesnih ciljev bo makrobonitetna politika postala bolj operativna, transparentna in odgovorna, zagotovljena pa bo tudi ekonomska osnova za izbiro instrumentov. Okvir, predstavljen v tej prilogi, zato temelji na nizu vnaprej opredeljenih in široko zastavljenih vmesnih ciljev. Podrobno opisuje, kako bi okvirni instrumenti pripomogli k doseganju teh vmesnih ciljev in kateri kazalniki bi opozarjali na potrebo po njihovem aktiviranju ali dezaktiviranju. Podaja tudi informacije o pravni podlagi za posamezne instrumente. Zakonodaja Unije, ki je v pripravi, naj bi za nekatere od teh instrumentov zagotovila skupno pravno podlago.

Pri uporabi okvira morajo makrobonitetni organi kot izhodišče upoštevati tveganja za finančno stabilnost na nacionalni ravni, ki so lahko od države do države različna, saj se značilnosti finančnih sistemov in finančnih ciklov znotraj Unije razlikujejo. Zaradi tega, kot tudi zaradi dejstva, da je makrobonitetna politika šele v začetni fazi razvoja, so lahko v različnih državah članicah izbrani različni instrumenti. Po drugi strani pa visoka stopnja integracije finančnih trgov v Uniji zahteva koordiniran pristop. S koordinacijo se lahko okrepita uspešnost in učinkovitost makrobonitetne politike, saj se omejuje manevrski prostor za arbitražo ali uhajanje pravilom. Koordinacija je ključna tudi za internalizacijo pozitivnih in negativnih učinkov prelitja na finančne sisteme in gospodarstva drugih držav članic ter za ohranitev pravilnega delovanja enotnega trga. Medtem ko je sčasoma mogoče pričakovati, da se bo sklop makrobonitetnih orodij na ravni Unije zbližal, pa bo treba njihovo uporabo prilagoditi različnim finančnim ciklom in heterogenim tveganjem.

Struktura priloge je naslednja:

| — | V razdelku 2 so opredeljeni vmesni cilji makrobonitetne politike ter njihove povezave s temeljnimi pomanjkljivostmi trga, ki so ocenjene kot najbolj pomembne za makrobonitetno politiko. |
| --- | --- |

—

V razdelku 2 so opredeljeni vmesni cilji makrobonitetne politike ter njihove povezave s temeljnimi pomanjkljivostmi trga, ki so ocenjene kot najbolj pomembne za makrobonitetno politiko.

| — | V razdelku 3 so predlagana merila za izbor makrobonitetnih instrumentov, prikazan je kratek pregled vmesnih ciljev in navedeni so okvirni makrobonitetni instrumenti. |
| --- | --- |

—

V razdelku 3 so predlagana merila za izbor makrobonitetnih instrumentov, prikazan je kratek pregled vmesnih ciljev in navedeni so okvirni makrobonitetni instrumenti.

| — | V priponki 1 je analiza posameznih makrobonitetnih instrumentov, v priponki 2 pa so obravnavani makrobonitetni elementi v zavarovalništvu. |
| --- | --- |

—

V priponki 1 je analiza posameznih makrobonitetnih instrumentov, v priponki 2 pa so obravnavani makrobonitetni elementi v zavarovalništvu.

2.   Opredelitev vmesnih ciljev

Priporočilo ESRB o makrobonitenem mandatu nacionalnih organov države članice poziva, „da za končni cilj makrobonitetne politike določijo, da ta prispeva k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj ter tako zagotovi vzdržen prispevek finančnega sektorja h gospodarski rasti“.

V strokovni literaturi je sistemsko tveganje razdeljeno na dve dimenziji: strukturno in ciklično. Strukturna dimenzija se nanaša na porazdelitev tveganj po celotnem finančnem sistemu, ciklična dimenzija pa je povezana z nagnjenostjo bank, da prevzemajo prevelika tveganja v obdobju vzpona in postanejo pretirano nenaklonjena tveganju v obdobju upada. Medtem ko je strukturno in ciklično dimenzijo koristno upoštevati pri ugotavljanju spodbujevalcev sistemskega tveganja in pri določanju pripadajočih instrumentov, pa je med tema dimenzijama težko potegniti jasno ločnico, saj sta med seboj tesno povezani.

Z opredelitvijo vmesnih ciljev na podlagi specifičnih pomanjkljivosti trga, dokumentiranih v literaturi, bi bilo mogoče jasneje klasificirati makrobonitetne instrumente, zagotoviti ekonomsko podlago za kalibracijo in uporabo teh instrumentov ter spodbuditi odgovornost makrobonitetnih organov. V praksi so makrobonitetni instrumenti pogosto že povezani z vmesnimi cilji. Namen proticikličnega blažilnika, na primer, je ublažiti sistemsko tveganje, ki izhaja iz čezmerne rasti kreditiranja. Da bi dobili celovito sliko o vmesnih ciljih, so v tej prilogi na podlagi literature ugotovljene pomanjkljivosti trga, pomembne za makrobonitetno politiko, ter njihova povezanost s posameznimi cilji (glej tabelo 1) (2).

Prvi vmesni cilj je ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod. Ugotovljeno je bilo, da je čezmerna rast kreditiranja eno od glavnih gonil finančnih kriz, kjer finančni vzvod deluje kot ojačevalni kanal. Kako pomemben je finančni vzvod, je razvidno iz razlike med pokom internetnega balona (balon „pika kom“), ki je bil v veliki meri financiran z lastniškim kapitalom, ter pokom balona drugorazrednih hipotekarnih posojil, ki ga je napihovalo kreditiranje. Tukaj lahko ločimo med finančnim vzvodom znotraj finančnega sistema in finančnim vzvodom med finančnimi institucijami in posojilojemalci iz realnega gospodarstva (tj. s pobotanjem terjatev znotraj finančnega sistema). Makrobonitetna politika bi proti prevzemanju prevelikih tveganj med vzponom lahko ukrepala z zaostritvijo kapitalskih zahtev in zahtev glede zavarovanja. Blažilnike, ki bi jih ustvarili v času vzpona, bi lahko v času upada sprostili, da bi pokrili izgube ter tako omilili potrebo po razdolževanju in preprečili naval na banke, hkrati pa spodbujali kreditiranje za ohranjanje gospodarske rasti.

Tabela 1

Vmesni cilji makrobonitetne politike in pomanjkljivosti trga

| Vmesni cilj | Temeljne pomanjkljivosti trga |
| --- | --- |
| Ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod | Zunanji učinki kreditnega krča: nenadna zaostritev posojilnih pogojev in posledično znižanje razpoložljivosti kreditov nefinančnemu sektorju.
  Prevzemanje endogenih tveganj: spodbude, ki v času konjunkture povzročijo prevzemanje prevelikih tveganj in zniževanje kreditnih standardov v primeru bank. Vzroki za to so lahko signaliziranje kompetentnosti, pritisk trga k povečanju donosov ali strateška interakcija med institucijami.
  Iluzija o tveganju: kolektivno podcenjevanje tveganja, povezano s kratkoročnim spominom in nepogostim pojavljanjem finančnih kriz.
  Naval na banke: umik grosističnega in detajlističnega financiranja v primeru dejanske ali navidezne insolventnosti.
  Zunanji učinki medsebojne povezanosti: učinki okužbe zaradi negotovosti glede dogodkov v instituciji ali na trgu. |
| Ublažiti in preprečiti čezmerno neskladje v ročnostni strukturi in nelikvidnost trga | Zunanji učinki prisilne prodaje: izhajajo iz prisilne prodaje finančnega premoženja zaradi čezmernega neskladja v ročnostni strukturi sredstev in obveznosti. To lahko privede do likvidnostne spirale, ko padanje cen finančnega premoženja spodbudi nadaljnjo prodajo, razdolževanje in prelitje na finančne institucije s finančnim premoženjem podobnih kategorij.
  Naval na banke
  Nelikvidnost trga: usihanje medbančnih in kapitalskih trgov zaradi splošne izgube zaupanja ali zelo pesimističnih pričakovanj. |
| Omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti | Zunanji učinki medsebojne povezanosti
  Zunanji učinki prisilne prodaje: (v tem primeru) izhajajo iz prisilne prodaje finančnega premoženja po izkrivljeni ceni glede na razporeditev izpostavljenosti znotraj finančnega sistema. |
| Omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard | Moralni hazard in „preveliki, da bi propadli“: prevzemanje prevelikih tveganj zaradi pričakovanega reševanja z javnimi sredstvi zaradi domnevne sistemske pomembnosti posamezne institucije. |
| Krepiti odpornost finančnih infrastruktur | Zunanji učinki medsebojne povezanosti
  Zunanji učinki prisilne prodaje
  Iluzija o tveganju
  Pomanjkljive pogodbe: sistemi nagrajevanja, ki spodbujajo tvegano ravnanje. |

Vmesni cilj

Temeljne pomanjkljivosti trga

Ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod

Zunanji učinki kreditnega krča: nenadna zaostritev posojilnih pogojev in posledično znižanje razpoložljivosti kreditov nefinančnemu sektorju.

Prevzemanje endogenih tveganj: spodbude, ki v času konjunkture povzročijo prevzemanje prevelikih tveganj in zniževanje kreditnih standardov v primeru bank. Vzroki za to so lahko signaliziranje kompetentnosti, pritisk trga k povečanju donosov ali strateška interakcija med institucijami.

Iluzija o tveganju: kolektivno podcenjevanje tveganja, povezano s kratkoročnim spominom in nepogostim pojavljanjem finančnih kriz.

Naval na banke: umik grosističnega in detajlističnega financiranja v primeru dejanske ali navidezne insolventnosti.

Zunanji učinki medsebojne povezanosti: učinki okužbe zaradi negotovosti glede dogodkov v instituciji ali na trgu.

Ublažiti in preprečiti čezmerno neskladje v ročnostni strukturi in nelikvidnost trga

Zunanji učinki prisilne prodaje: izhajajo iz prisilne prodaje finančnega premoženja zaradi čezmernega neskladja v ročnostni strukturi sredstev in obveznosti. To lahko privede do likvidnostne spirale, ko padanje cen finančnega premoženja spodbudi nadaljnjo prodajo, razdolževanje in prelitje na finančne institucije s finančnim premoženjem podobnih kategorij.

Naval na banke

Nelikvidnost trga: usihanje medbančnih in kapitalskih trgov zaradi splošne izgube zaupanja ali zelo pesimističnih pričakovanj.

Omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti

Zunanji učinki medsebojne povezanosti

Zunanji učinki prisilne prodaje: (v tem primeru) izhajajo iz prisilne prodaje finančnega premoženja po izkrivljeni ceni glede na razporeditev izpostavljenosti znotraj finančnega sistema.

Omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard

Moralni hazard in „preveliki, da bi propadli“: prevzemanje prevelikih tveganj zaradi pričakovanega reševanja z javnimi sredstvi zaradi domnevne sistemske pomembnosti posamezne institucije.

Krepiti odpornost finančnih infrastruktur

Zunanji učinki medsebojne povezanosti

Zunanji učinki prisilne prodaje

Iluzija o tveganju

Pomanjkljive pogodbe: sistemi nagrajevanja, ki spodbujajo tvegano ravnanje.

Drugi vmesni cilj se nanaša na čezmerno neskladje v ročnostni strukturi sredstev in obveznosti, tj. v kolikšni meri se dolgoročna sredstva financirajo s kratkoročnimi obveznostmi. Izkušnje kažejo, da kreditni cikli sovpadajo s povečano odvisnostjo od kratkoročnega financiranja. S tem se povečujejo tveganja za finančno stabilnost zaradi večje nelikvidnosti, prisilnih prodaj in okužbe. Ta vmesni cilj se osredotoča na likvidnost trga finančnega premoženja, odvisnost od kratkoročnih virov sredstev ter na asimetrijo informacij, ki lahko težave s financiranjem poveže s cenami finančnega premoženja. Za odpravo neskladja v ročnostni strukturi bi lahko makrobonitetna politika od bank zahtevala, da nelikvidna sredstva financirajo s stabilnimi viri sredstev in da imajo visokokakovostno likvidno finančno premoženje za refinanciranje kratkoročnih virov sredstev. Cilj teh ukrepov je zaščititi banke pred nelikvidnostjo trga in s tem povezanimi pritiski k prisilni prodaji ter pred begom varčevalcev ali drugih finančnih institucij.

Tretji vmesni cilj je omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti, ob upoštevanju stopnje tveganosti. Tveganje koncentracije neposredne izpostavljenosti izvira iz velike izpostavljenosti do nefinančnega sektorja (npr. do stanovanjskega trga, države) ter med finančnimi sektorji in/ali finančnimi subjekti. Poleg tega se znotraj sistema pojavlja tudi posredna izpostavljenost zaradi medsebojne povezanosti finančnih institucij in posledic okužbe zaradi skupnih izpostavljenosti. Veliko izpostavljenost je mogoče omejiti z določitvijo zgornje meje za posamezne finančne sektorje ali nasprotne stranke (skupine nasprotnih strank) ali z uvedbo prekinjevalcev, kot so centralne nasprotne stranke (CNS), ki pripomorejo k zmanjšanju morebitnih verižnih učinkov (npr. okužb in prisilnih prodaj) zaradi nepričakovane neizpolnitve obveznosti ali skupnih izpostavljenosti v finančnih institucijah.

Četrti vmesni cilj je omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard. To vključuje krepitev odpornosti sistemsko pomembnih institucij in hkratno nevtraliziranje negativnih posledic implicitnega državnega jamstva. Verodostojna ureditev za urejeno likvidacijo in reševanje finančnih institucij je prav tako pomembna za boj proti moralnemu hazardu. Lahko pa bi se uporabili tudi drugi ukrepi, kot na primer poziv tržnim udeležencem, naj „v igri tvegajo lastno kožo“, ali ukrepi v zvezi z nagrajevanjem vodstvenih kadrov.

Peti vmesni cilj je okrepiti odpornost finančnih infrastruktur. To je mogoče doseči na dva glavna načina: z omejevanjem zunanjih učinkov na infrastrukturo finančnega sistema (3) in s korigiranjem posledic moralnega hazarda, ki bi lahko nastale zaradi institucionalnega ustroja. Sem lahko spadajo pravni sistemi, bonitetne agencije, sheme zajamčenih vlog in tržne prakse.

3.   Izbor makrobonitetnih instrumentov

Določitvi vmesnih ciljev makrobonitetne politike sledi izbor instrumentov za doseganje teh ciljev. Instrumenti morajo biti izbrani na podlagi njihove uspešnosti in učinkovitosti pri doseganju vmesnih in končnih ciljev.

Uspešnost se nanaša na to, v kolikšni meri je mogoče odpraviti pomanjkljivosti trga in doseči vmesne in končne cilje. Za vsak vmesni cilj je potreben vsaj en uspešen instrument („Tinbergenovo pravilo“). V praksi je možna uporaba več instrumentov, ki se med seboj dopolnjujejo, zlasti če to omili posledice regulativne arbitraže in negotovosti glede transmisijskega mehanizma.

Na tem mestu je treba razmisliti, kako bi lahko s koordinacijo preprečili arbitražo: medtem ko so nekateri instrumenti uspešni, če se uporabljajo na nacionalni ravni (npr. omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom), pa bi bilo treba druge uporabljati vsaj na ravni Unije (npr. zahtevano kritje in odbitki, obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke). Čeprav bi imela večina instrumentov pozitivne učinke že pri uporabi na nacionalni ravni, pa bi bili učinki boljši ob koordinaciji na ravni Unije. Koordinacija ni pomembna le za večjo uspešnost instrumentov, temveč tudi za internalizacijo pozitivnih in negativnih učinkov prelitja na finančne sisteme drugih držav članic ter za zaščito pravilnega delovanja enotnega trga.

Učinkovitost se nanaša na doseganje ciljev ob minimalnih stroških. Glavno vprašanje predstavlja kompromis med odpornostjo in rastjo, saj je krepitev odpornosti povezana s stroški. Zaradi tega so bolj zaželeni instrumenti, ki podpirajo dolgoročno rast in hkrati omejujejo sistemsko tveganje, ter instrumenti, ki imajo manjši vpliv na druge instrumente makrobonitetne politike.

V tabeli 2 je seznam okvirnih makrobonitetnih instrumentov, razvrščenih glede na vmesne cilje (4). Poleg instrumentov iz tabele 2 lahko države članice izberejo še instrumente, ki se najbolje lotevajo specifičnih tveganj za finančno stabilnost na nacionalni ravni. Pomembno je tudi, da se okvir ciljev in instrumentov periodično ovrednoti, hkrati pa mora odražati napredek v znanju o makrobonitetni politiki in se prilagajati morebitnim novim virom sistemskega tveganja.

Tabela 2

Vmesni cilji in okvirni makrobonitetni instrumenti

1.   Ublažiti in preprečiti čezmerno rast kreditiranja in čezmerni finančni vzvod

| — | Proticiklični kapitalski blažilnik |
| --- | --- |

—

Proticiklični kapitalski blažilnik

| — | Sektorske kapitalske zahteve (tudi znotraj finančnega sistema) |
| --- | --- |

—

Sektorske kapitalske zahteve (tudi znotraj finančnega sistema)

| — | Makrobonitetni količnik finančnega vzvoda |
| --- | --- |

—

Makrobonitetni količnik finančnega vzvoda

| — | Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja |
| --- | --- |

—

Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja

| — | Zahtevano razmerje med posojilom in dohodkom/med servisiranjem dolga in dohodkom |
| --- | --- |

—

Zahtevano razmerje med posojilom in dohodkom/med servisiranjem dolga in dohodkom

2.   Ublažiti in preprečiti čezmerno neskladje v ročnostni strukturi in nelikvidnost trga

| — | Makrobonitetne prilagoditve količnika likvidnosti (npr. količnik likvidnostnega kritja) |
| --- | --- |

—

Makrobonitetne prilagoditve količnika likvidnosti (npr. količnik likvidnostnega kritja)

| — | Makrobonitetne omejitve virov financiranja (npr. količnik neto stabilnih virov financiranja) |
| --- | --- |

—

Makrobonitetne omejitve virov financiranja (npr. količnik neto stabilnih virov financiranja)

| — | Makrobonitetna netehtana omejitev manj stabilnih virov financiranja (npr. razmerje med posojili in vlogami) |
| --- | --- |

—

Makrobonitetna netehtana omejitev manj stabilnih virov financiranja (npr. razmerje med posojili in vlogami)

| — | Zahtevano kritje in odbitki |
| --- | --- |

—

Zahtevano kritje in odbitki

3.   Omejiti koncentracijo neposredne in posredne izpostavljenosti

| — | Omejitev velikih izpostavljenosti |
| --- | --- |

—

Omejitev velikih izpostavljenosti

| — | Obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke |
| --- | --- |

—

Obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke

4.   Omejiti sistemski vpliv izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard

| — | Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije |
| --- | --- |

—

Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije

5.   Krepiti odpornost finančnih infrastruktur

| — | Zahtevano kritje in odbitki pri kliringu prek centralne nasprotne stranke |
| --- | --- |

—

Zahtevano kritje in odbitki pri kliringu prek centralne nasprotne stranke

| — | Povečano razkritje |
| --- | --- |

—

Povečano razkritje

| — | Strukturni blažilnik sistemskega tveganja |
| --- | --- |

—

Strukturni blažilnik sistemskega tveganja

Zaradi omejene uporabe makrobonitetnih instrumentov je težko zanesljivo kvantitativno analizirati njihovo uspešnost in učinkovitost. Informacije na podlagi izkušenj na nacionalni ravni so v glavnem omejene. Kljub temu analiza transmisije in praktične uporabe instrumentov v priponki 1 kaže, da imamo o nekaterih instrumentih (npr. kapitalski instrumenti, omejitve velike izpostavljenosti, omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom) več znanja kot o drugih (npr. zahtevano kritje in odbitki, obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke). Različni transmisijski kanali in različen obseg uporabe instrumentov omogočajo možnost medsebojnega dopolnjevanja. Za omejitev čezmerne rasti kreditiranja bi se lahko na primer vzporedno uporabili kapitalski instrumenti (ki vplivajo na cene finančnega premoženja) ter omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom. Omejitve velikih izpostavljenosti in obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke bi se prav tako lahko uporabili sočasno, saj je njihov cilj omejiti tveganje nasprotne stranke pri različnih vrstah transakcij. Poleg instrumentov v tabeli 2 bi morali makrobonitetni organi sodelovati pri oblikovanju in izvajanju načrtov za sanacijo in reševanje finančnih institucij ter sistemov zajamčenih vlog, ker imajo ti posledice za zdravo delovanje finančnega sistema. Čeprav so bila nekatera izmed orodij iz tabele 2 oblikovana z mislijo na bančni sektor, pa bi jih bilo mogoče uporabiti tudi v drugih sektorjih. V priponki 2 je obravnavana potencialna vloga makrobonitetne politike v zavarovalništvu.

Kar zadeva pravno podlago instrumentov, naj bi prihajajoči uredba in direktiva o kapitalskih zahtevah, naloženim bankam in velikim investicijskim podjetjem, zagotovili možnost, da se pod določenimi pogoji fleksibilno zaostri kalibracija nekaterih instrumentov v tabeli 2. To je v skladu z dopisom ESRB o načelih makrobonitetne politike v zakonodaji Unije o bančnem sektorju (5). Instrumenti, ki jih ne določa zakonodaja Unije (6). se lahko uporabijo na nacionalni ravni, če zanje obstaja ustrezna pravna podlaga (7). Vseeno pa pomanjkanje podrobnih predpisov na ravni Unije ne pomeni, da bodo imele države članice pri določanju nacionalnih pravil proste roke, saj lahko nekatera načela zakonodaje Unije, kot je na primer prepoved omejevanja prostega pretoka kapitala, omejujejo nacionalne diskrecijske pravice.

Priponka 1

Makrobonitetni instrumenti, ki jih je analiziral ESRB

V tej priponki je kratka razlaga makrobonitetnih instrumentov, ki jih je analiziral ESRB, združenih v skupine v skladu z vmesnimi cilji. Povzeta je opredelitev vsakega instrumenta, kako deluje (tj. kaj vemo o transmisijskem mehanizmu), vrste kazalnikov, ki bi lahko skupaj s strokovno presojo usmerjali odločitve o aktiviranju ali dezaktiviranju instrumenta, ter kako bi lahko en instrument dopolnjeval druge instrumente. Medtem ko je konceptualna analiza pri več instrumentih že dobro napredovala, so izkušnje z uporabo večine teh instrumentov v Uniji omejene (čeprav so se nekateri instrumenti, kot recimo omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ali razmerja med posojilom in dohodkom, že uporabljali). Bistvena bo nadaljnja analiza njihovega morebitnega učinka, kazalnikov in možnosti medsebojnega dopolnjevanja.

1.   Ublažitev in preprečitev čezmerne rasti kreditiranja in čezmernega finančnega vzvoda

Proticiklični kapitalski blažilnik

Proticiklični kapitalski blažilnik je dodatek varovalnemu kapitalskemu blažilniku. Kapitalski dodatek se lahko proticiklično poveča ali zmanjša v skladu s časovnim spreminjanjem sistemskega tveganja, ki ga spodbuja predvsem kreditni cikel. Namen proticikličnega kapitalskega blažilnika je zaščiti bančni sistem pred morebitnimi izgubami, kadar je čezmerna rast kreditiranja povezana s povečanjem tveganj v sistemu kot celoti. Ta instrument ima neposreden vpliv na odpornost: kapitalski blažilniki bodo okrepljeni v obdobjih, ko se tveganja v sistemu kot celoti povečajo, in se lahko uporabijo v obdobjih, ko se ta tveganja zmanjšajo.

Kot morebiten posreden učinek bi lahko proticiklični kapitalski blažilnik prispeval k zajezitvi ekspanzivne faze kreditnega cikla s tem, da bi zmanjšal ponudbo kreditov ali povečal stroške kreditiranja. Ponudba kreditov lahko upade, če banke z zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive povečajo kapitalske količnike. Stroški kreditiranja se lahko zaradi višjih skupnih stroškov kapitala zvišajo, kar banke prenesejo na svoje komitente prek višjih posojilnih obrestnih mer. Oba transmisijska kanala lahko prispevata k zmanjšanju obsega kreditov, kar lahko po drugi strani prepreči kopičenje tveganj v sistemu kot celoti. Podobno se lahko s sprostitvijo blažilnika zmanjša tveganje, da bi ponudbo kreditov omejeval zahtevani regulatorni kapital, ko se kreditni cikel obrne. Negotovost glede posrednih učinkov je večja kot glede neposrednih učinkov, zato so na tem področju potrebne nadaljnje raziskave. Morebitno zaviranje rasti kreditov med vzponom kreditnega cikla bi bilo treba razumeti kot potencialen pozitiven stranski učinek in ne kot cilj proticikličnega kapitalskega blažilnika.

Oblikovalce politik, ki bodo določali proticiklični kapitalski blažilnik, naj bi pri svojem presojanju usmerjalo odstopanje razmerja med krediti in BDP od dolgoročnega trenda ter drugi relevantni kazalniki. Empirične raziskave so se doslej osredotočale predvsem na značilnosti vrzeli v razmerju med krediti in BDP. Vrzel predstavlja odstopanje razmerja med krediti in BDP od dolgoročnega trenda, pri čemer se pozitivna vrzel obravnava kot približek čezmerne rasti kreditiranja. Študije po državah, ki jih je pripravila Banka za mednarodne poravnave, poudarjajo, da je bila vrzel v razmerju med krediti in BDP v preteklosti uspešna pri signaliziranju finančnih kriz. Obenem izkušnje na nacionalni ravni kažejo, da ni vedno dajala pravega signala za aktiviranje blažilnika ali bila vedno dovolj uspešna pri signaliziranju faze sprostitve. Ustanovljena je bila strokovna skupina ESRB, da bi pripravila usmeritve za določanje blažilnika, zlasti z izvajanjem nadaljnjih analiz po državah glede drugih možnih kazalnikov za države članice v Uniji.

Proticiklični kapitalski blažilnik je predviden v osnutku direktive o kapitalskih zahtevah IV, tako da mora biti prenesen v nacionalno zakonodajo. Predlagani režim proticikličnega kapitalskega blažilnika makrobonitetnim organom omogoča prožnost pri določanju blažilnika v skladu z načeli in usmeritvami o kazalnikih (8) ter pri tem predvideva recipročnost.

Sektorske kapitalske zahteve (vključno z zahtevami glede izpostavljenosti znotraj finančnega sistema)

Agregatne kapitalske zahteve, kot je na primer proticiklični kapitalski blažilnik, so lahko pri spopadanju s pretiranim razmahom v posameznih sektorjih razmeroma top instrument. V takšnih primerih bi bile lahko sektorske kapitalske zahteve (9) bolj precizno orodje, če sistemskega tveganja ne bi v zadostni meri zajele mikrobonitetne zahteve. Lahko bi se uporabile tako, da (a) se mikrobonitetne kapitalske zahteve, povezane z določenim sektorjem ali razredom finančnega premoženja, povečajo ali zmanjšajo z množiteljem ali da (b) se pri tveganju prilagojeni izpostavljenosti banke do posameznega sektorja ali razreda finančnega premoženja uporabi kapitalski dodatek. Lahko bi se določila tudi spodnja meja uteži tveganosti.

Transmisijski mehanizem je podoben tistemu pri proticikličnem kapitalskem blažilniku, vendar z dvema razlikama. Prvič, s povečanjem kapitalskih zahtev za določen sektor se spremenijo relativne cene, s čimer se zmanjša rast posojanja ciljnemu sektorju, saj naj bi se relativni mejni stroški financiranja za ta sektor zvišali. Drugič, banke bi najverjetneje prej zmanjšale izpostavljenost kot povečale lastniški kapital, če bi bil določen sektor izpostavljen kot še posebno tvegan.

Ta instrument naj bi se uporabil takrat, ko se sistemsko tveganje kopiči znotraj določenega sektorja ali razreda finančnega premoženja. Eden od možnih kazalnikov takšnega kopičenja bi bili lahko podatki o kreditih po sektorjih, ki bi se lahko izračunali kot sektorske vrzeli v razmerju med krediti in BDP. Pri signaliziranju kopičenja tveganj bi bili lahko pomembni tudi dopolnilni podatki, na primer obseg hipotek ali cene nepremičnin v nepremičninskem sektorju.

Osnutek uredbe o kapitalskih zahtevah predvideva možnost prilagajanja kapitalskih zahtev za stanovanjske in poslovne nepremičnine ter možnost prilagajanja izpostavljenosti znotraj finančnega sistema iz makrobonitetnih ali sistemskih razlogov, v skladu s postopkom na ravni Unije.

Makrobonitetni količnik finančnega vzvoda

Količnik finančnega vzvoda je opredeljen kot razmerje med lastniškim kapitalom banke in skupno (tveganju neprilagojeno) aktivo. Za makrobonitetne namene bi se lahko zahtevani količnik finančnega vzvoda uporabil pri vseh bankah kot dodatek in morda tudi na časovno spremenljiv način. Kjer bi se makrobonitetne tveganju prilagojene kapitalske zahteve uporabile na časovno spremenljiv način, bi se lahko s časom spreminjal tudi zahtevani količnik finančnega vzvoda, da bi se ohranila njegova varovalna funkcija. Kot makrobonitetni instrument ima zahtevani količnik finančnega vzvoda to prednost, da je razmeroma preprost in pregleden.

Transmisijski mehanizem pri zahtevanem količniku finančnega vzvoda je podoben tistemu pri tveganju prilagojenih kapitalskih zahtevah. Tam, kjer je količnik finančnega vzvoda strožji kot tveganju prilagojene zahteve, bi lahko banke povečale lastniški kapital, zadržale dobičke ali zmanjšale aktivo, da bi izpolnile višje zahteve (10). Cena kreditiranja bi se najverjetneje povečala, količina odobrenih kreditov pa naj bi upadla (11).

Količnik finančnega vzvoda se včasih obravnava kot kazalnik sistemskega tveganja. Študija Baselskega odbora za bančni nadzor je namreč ugotovila, da je bilo s pomočjo količnika finančnega vzvoda mogoče ugotoviti, katere banke so med nedavno finančno krizo potrebovale podporo javnega sektorja (12). Poleg tega bi se lahko pri usmerjanju odločitev o količniku finančnega vzvoda uporabili tudi drugi kazalniki, ki so potencialno ravno tako pomembni za proticiklični kapitalski blažilnik.

Ko bo količnik finančnega vzvoda po obdobju opazovanja sprejet kot podroben zavezujoč instrument v skladu s prihajajočo uredbo o kapitalskih zahtevah, bo mogoče zahtevani količnik finančnega vzvoda za makrobonitetne namene zaostriti, v skladu s postopkom na ravni Unije. Pred harmonizacijo v Uniji je njegova uporaba predvidena na nacionalni ravni.

Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter med posojilom in dohodkom / med servisiranjem dolga in dohodkom

Zahtevano razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja predstavlja najvišjo vrednost posojila glede na zastavljeno premoženje (npr. stanovanjsko nepremičnino), zahtevano razmerje med posojilom in dohodkom pa predstavlja najvišje stroške servisiranja dolga glede na razpoložljivi dohodek. Tu je izhodišče drugačno kot pri instrumentih, obravnavanih doslej: gre za pogodbo med komitentom in finančno institucijo in ne za institucijo samo.

Makrobonitetni namen omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom je zavreti kreditni cikel in povečati odpornost finančnih institucij. Vpliv na amplitudo kreditnega cikla izhaja iz zaviralnega učinka, ki ga ima strožje razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja na mehanizem „finančnega pospeševalca“: ko pozitivni dohodkovni šok povzroči dvig cen stanovanjskih nepremičnin, naj bi bila rast zadolževanja nižja v tistih državah, ki imajo nižje razmerje med posojilom in vrednostjo zavarovanja (13). Poleg tega se lahko z nižjo mejo razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja izboljša odpornost bančnega sistema prek nižjih izgub ob neplačilu, medtem ko se lahko z nižjo mejo razmerja med posojilom in dohodkom zmanjša verjetnost neplačila. Omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom se na splošno obravnavajo kot dopolnilni instrumenti. Ker je dohodek stabilnejši kot cene stanovanjskih nepremičnin, lahko postanejo omejitve razmerja med posojilom in dohodkom v času naraščanja cen stanovanjskih nepremičnin bolj omejujoče. Čeprav se v praksi omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja in razmerja med posojilom in dohodkom ponavadi uporabljajo kot statične omejitve, se lahko uporabljajo tudi na časovno spremenljiv način. Vendar bi lahko pričakovanja prispevala k destabilizaciji. Če bi gospodinjstva pričakovala zaostritev dovoljenih razmerij, bi lahko pohitela z najetjem posojila z boljšim razmerjem med posojilom in vrednostjo zavarovanja ali med posojilom in dohodkom.

Čeprav se omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom uporabljajo v več državah EU, pa njihova uporaba v Uniji ni poenotena. Ker na ravni Unije ni poenotenih opredelitev ali smernic za te instrumente, bi bila temeljitejša ocena s strani ESRB koristna, da bi imeli makrobonitetni organi boljše usmeritve.

Medsebojno dopolnjevanje

Proticiklični kapitalski blažilnik, sektorske kapitalske zahteve in zahtevani količnik finančnega vzvoda se medsebojno dopolnjujejo z vidika osredotočenja (od širšega do ožjega pogleda), občutljivosti na tveganje ter z vidika izvajanja (nekateri obravnavajo ciklične, drugi pa strukturne pojavitve sistemskega tveganja). Omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom se včasih obravnavajo kot nadomestki za sektorske kapitalske zahteve za stanovanjski trg. Lahko pa bi jih obravnavali tudi kot dopolnilo kapitalskim orodjem, in sicer iz več razlogov. Prvič, medtem ko lahko kapitalska orodja vplivajo predvsem na ponudbo kreditov, pa lahko omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter razmerja med posojilom in dohodkom vplivajo predvsem na povpraševanje, tj. na posojilne komitente bank. Drugič, če tveganje ni primerno zajeto, npr. s sektorskimi kapitalskimi zahtevami za stanovanjski trg, lahko omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter med posojilom in dohodkom delujejo kot potrebno varovalo. Tretjič, na uspešnost kapitalskih instrumentov bi lahko vplivala potreba po sodelovanju med državami članicami, kar ne velja v primeru razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter med posojilom in dohodkom, saj je njihovo izhodišče pogodba med komitentom in finančno institucijo in ne institucija sama. Zaradi tega so ti količniki manj podvrženi regulativni arbitraži, prek katere se posel seli v tujino ali v bančni sistem v senci (14).

2.   Ublažitev in preprečitev čezmernega neskladja v ročnostni strukturi in nelikvidnosti trga

Makrobonitetne prilagoditve količnika likvidnosti (npr. količnika likvidnostnega kritja) in makrobonitetne omejitve na področju virov financiranja (npr. količnik neto stabilnih virov financiranja)

Količnik likvidnostnega kritja (razmerje med visoko kakovostnimi likvidnimi sredstvi in skupnimi neto denarnimi odlivi v naslednjih 30 dneh) meri sposobnost bank, da preživijo kratko vnaprej določeno obdobje likvidnostnih težav, in zagotavlja, da so likvidna sredstva bank sposobna odtehtati morebiten kratek nenaden odliv likvidnosti. Opredelitev količnika je določil Baselski odbor. Količnik neto stabilnih virov financiranja (razmerje med razpoložljivim in potrebnim zneskom stabilnega financiranja) določa spodnjo mejo zneska dolgoročnega financiranja, ki ga imajo banke kot protiutež manj likvidnim sredstvom, vendar se mora Baselski odbor o natančni definiciji še dogovoriti. Makrobonitetni ukrepi bi bili lahko v obliki dodatka ali drugih makrobonitetnih prilagoditev regulativne ravni pri obeh instrumentih, možno pa bi bilo ciljati samo specifične skupine bank (npr. sistemsko pomembne banke) in ne zgolj celotni bančni sektor.

Primarni vmesni cilj teh instrumentov je zmanjšati čezmerno neskladje v ročnostni strukturi sredstev in obveznosti ter tveganje pri financiranju (15). Poleg tega bi se lahko zaradi njih povečala odpornost sistema proti čezmernemu kreditiranju in finančnemu vzvodu (16). Banke lahko te likvidnostne zahteve izpolnijo tako, da povečajo ročnost financiranja ali investirajo v likvidna sredstva (ali oboje). Za izognitev procikličnosti bi moralo biti bankam dovoljeno, da svoje blažilnike uporabijo v času likvidnostnih težav.

Kazalniki za zaostritev zahtev bi lahko vključevali podatke o bilanci stanja bank, gospodarske kazalnike in tržne podatke (lastniški kapital, zamenjave kreditnega tveganja). Kazalniki, kot so velike spremembe v obsegu in obrestnih merah na medbančnem trgu, uporaba odprtih ponudb ECB, uporaba in razpoložljivost zavarovanja ter signali navala na banke (npr. nujni dvigi ali plačila), so lahko koristni pri ugotavljanju, kdaj bi bilo primerno omejitve sprostiti (17). Nekateri kazalniki bi se lahko prekrivali s tistimi, ki so povezani s časovno spremenljivimi kapitalskimi orodji.

Količnik likvidnostnega kritja in količnik neto stabilnih virov financiranja naj bi bila z uredbo o kapitalskih zahtevah uvedena kot podrobne zavezujoče zahteve šele po določenem obdobju opazovanja. Pred harmonizacijo instrumentov na ravni Unije naj bi imele države članice možnost, da uporabljajo nacionalne likvidnostne zahteve ali bonitetne dodatke ob upoštevanju številnih dejavnikov, med drugim sistemsko likvidnostno tveganje. Poleg tega osnutek zakonodaje Unije predvideva možnost prilagajanja likvidnostnih instrumentov za makrobonitetne namene, v skladu s postopkom na ravni Unije.

Makrobonitetna netehtana omejitev manj stabilnih virov financiranja (npr. razmerje med posojili in vlogami)

V nekaterih državah se pri manj stabilnem financiranju uporablja netehtana likvidnostna omejitev, na primer razmerje med posojili in vlogami, da bi se omejila čezmerna odvisnost od manj stabilnih virov financiranja. Vloge komitentov običajno veljajo kot stabilen vir financiranja, kar pomeni, da se lahko za omejitev čezmerne strukturne odvisnosti od manj stabilnega tržnega financiranja uporabi razmerje med posojili in vlogami. Vendar ta instrument ne upošteva strukture ročnosti tržnega financiranja, njegov učinek pa se med bankami z različnimi poslovnimi modeli razlikuje. S tem povezana ukrepa sta količnik osnovnega financiranja in količnik grosističnega financiranja.

Zahtevano razmerje med posojili in vlogami je mogoče doseči bodisi z zmanjšanjem posojanja bodisi s povečanjem vlog. Izkušnje iz zadnje krize so pokazale, da se med upadom v nekaterih primerih vloge okrepijo v razmerju do posojil, saj prve ostanejo stabilne ali se celo povečajo (zaradi preusmerjanja iz drugih vrst varčevanja), medtem ko se povpraševanje po slednjih zmanjša zaradi upada gospodarske aktivnosti. Razmerje med posojili in vlogami bi torej lahko sledilo ciklu, tako da bi bile s tem povezane zahteve med konjunkturo restriktivne, med upadom pa nerestriktivne. To bi lahko spodbudilo regulativno arbitražo, če posojila in vloge niso primerno opredeljeni, banke pa bi lahko vzpostavile novo strukturo financiranja z dolžniškimi vrednostnimi papirji, da bi se izognile vključitvi posojil v števec.

Po potrebi bi se lahko razmerje med posojili in vlogami uporabilo za odpravo čezmernega finančnega vzvoda ali kreditiranja (kot ga signalizira razmerje med krediti in BDP ali njegovo gibanje) ter za izboljšanje strukturnega likvidnostnega položaja bank.

Zahtevano kritje in odbitki

Odbitki pri vrednotenju in začetno kritje določajo raven zavarovanja pri zavarovanem financiranju in transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti. Na splošno je pri zavarovanih transakcijah financiranja raven zavarovanja določena z odbitkom, ki se uporablja pri vrednostnih papirjih, prejetih kot zavarovanje. Pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti pa je raven zavarovanja odvisna predvsem od zahtevanega začetnega kritja (ki tržne udeležence varuje pred morebitnimi spremembami v vrednosti svoje pozicije, če nasprotna stranka ne bi izpolnila svojih obveznosti) ter od odbitka, ki se uporablja pri vrednostnih papirjih, za katere velja takšna zahteva. Odbitki in kritja, ki jih naložijo nadzorniki, lahko omejijo pretirano rast financiranja in ublažijo krčenje zavarovanega financiranja med upadom, tj. zmanjšajo procikličnost likvidnosti trga in s tem potencialno ublažijo kopičenje likvidnosti in prisilne prodaje. Lahko prispevajo tudi k omejitvi čezmerne rasti kreditiranja in čezmernega finančnega vzvoda.

S pristopom, kjer pogled sega preko cikla (s pomočjo dolgih zgodovinskih podatkovnih nizov, ki vključujejo stresne in stabilne razmere na trgu), bodo kritje in odbitki manj odvisni od trenutnih razmer na trgu. To bi lahko dopolnjeval diskrecijski proticiklični dodatek za reguliranje zavarovanega financiranja, kjer bi bilo to potrebno, s čimer bo zagotovljeno bolj realistično vrednotenje tveganj in umiritev pretiranega razmaha. Toda zaostrovanje zahtev, zlasti na višku finančnega cikla, bi lahko destabiliziralo trge, saj to ustvarja pritiske na financiranje. Zaradi tega bi lahko cene finančnega premoženja padle, s čimer bi se povečali odbitki in kritja ter nastala padajoča spirala (18).

Sedanja zakonodaja ne predvideva, da bi makrobonitetni organi imeli kakšno vlogo na tem področju. V primeru izvedenih finančnih instrumentov na prostem trgu bi o tem veljalo razmisliti med prvim pregledom uredbe o evropskih tržnih infrastrukturah. Poleg tega bi bili kritje in odbitki – ker so instrumenti, usmerjeni na tržne transakcije – podvrženi regulativni arbitraži in bi bili učinkovitejši z uporabo na svetovni ravni.

Medsebojno dopolnjevanje

Količnik likvidnostnega kritja, količnik neto stabilnih virov financiranja ter razmerje med posojili in vlogami bi se lahko medsebojno dopolnjevali predvsem zaradi njihovih razlik v ročnosti, področju uporabe in občutljivosti na tveganje. Pri zmanjševanju finančnega vzvoda in krepitvi odpornosti bi lahko likvidnostni instrumenti dopolnjevali instrumente o solventnosti, na primer proticiklični kapitalski blažilnik. Poleg tega zahtevano kritje in odbitki pri vrednotenju dopolnjujejo ukrepe, naložene posameznim bankam (zlasti količnik neto stabilnih virov financiranja ter razmerje med posojili in vlogami), saj bi lahko vplivali na agregatno likvidnost trga in stabilnost financiranja.

3.   Omejitev koncentracije neposredne in posredne izpostavljenosti

Omejitev velikih izpostavljenosti

Direktiva o kapitalskih zahtevah opredeljuje veliko izpostavljenost kot „izpostavljenost do osebe ali skupine povezanih oseb [...], če je njena vrednost enaka ali večja od 10 % lastnih sredstev“. Kreditne institucije in investicijske družbe ne smejo sprejeti izpostavljenosti do katerekoli osebe ali skupine povezanih oseb, ki bi presegala 25 % njihovih lastnih sredstev (kapitala). Direktiva poleg tega predvideva diskrecijsko pravico držav članic pri obravnavi nekaterih vrst izpostavljenosti (npr. do sistemsko pomembnih sektorjev), ki veljajo za posebej tvegane, kar bi lahko ustvarilo pogoje za makrobonitetno posredovanje. Omejitve velikih izpostavljenosti lahko ublažijo tveganje koncentracije ter zmanjšajo tveganje nasprotne stranke in možnost okužbe (tudi na bančni sistem v senci) (19). Zmanjšujejo tudi občutljivost finančnih institucij na splošne ali sektorske šoke.

Z določitvijo največje izpostavljenosti do posamezne nasprotne stranke ali sektorja (npr. do nepremičninskega sektorja ali do drugih finančnih institucij) omejitev velikih izpostavljenosti neposredno spodbuja porazdelitev tveganja po sistemu (20). Povečuje tudi globino medbančnega trga in diverzificira financiranje za finančne in nefinančne institucije. Poleg tega zmanjšuje posledice, ki bi jih imelo neizpolnjevanje obveznosti ene same nasprotne stranke. Enako kot večina drugih makrobonitetnih instrumentov lahko tudi ta deluje prociklično, saj se lahko s povečanjem kapitala v času konjunkture zviša raven dovoljene izpostavljenosti, z zmanjšanjem kapitala v času upada pa lahko postane omejitev bolj restriktivna. Poleg tega lahko omejitev upočasni rast ali institucijam prepreči, da bi izkoristile strokovno znanje o nekaterih sektorjih.

V skladu z direktivo morajo finančne institucije poročati o izpostavljenostih, ki presegajo 10 % kapitala. Z mrežno analizo je na osnovi teh informacij mogoče ugotoviti, ali so makrobonitetne omejitve ustrezne. Po potrebi je prag poročanja mogoče znižati tako, da bi zajel tudi sistemsko pomembne svetovne institucije z veliko kapitalsko osnovo. Predlog uredbe o kapitalskih zahtevah predvideva možnost, da se za makrobonitetne namene poveča omejitev velike izpostavljenosti na nacionalni ravni, v skladu s postopkom na ravni Unije.

Obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke

Regulatorji lahko zahtevajo, da se nekatere transakcije finančnih institucij obračunavajo prek centralnih nasprotnih strank. Zamenjava mreže dvostranskih izpostavljenosti s strukturo, v kateri ima vsak udeleženec eno samo izpostavljenost do centralne nasprotne stranke, omogoča prerazporeditev tveganja nasprotne stranke ter centralizacijo nadzora nad tveganji in upravljanja neizpolnjenih obveznosti. To lahko pomaga zajeziti prelivne učinke in vzdrževati tržno stabilnost na medbančnem trgu.

Vseeno je ta ukrep povezan s transakcijskimi stroški in ustvarja možnost regulativne arbitraže, npr. s premikom k transakcijam, ki se ne obračunavajo prek centralnih nasprotnih strank. Poleg tega se poveča sistemska pomembnost centralnih nasprotnih strank, saj se v njih koncentrira tveganje nasprotne stranke, kar lahko vodi k pretirani tržni moči, moralnemu hazardu ali sistemskemu tveganju (zaradi neizpolnitve obveznosti) (21). Nadalje sta upravljanje s tveganji in sposobnost absorbiranja tveganj v centralnih nasprotnih strankah večinoma nepreverjena, kar še posebej velja za potencialno mnogo višjo raven transakcij. Zato bo potrebna stroga zakonska ureditev centralnih nasprotnih strank, vključno z razvojem načrtov za njihovo sanacijo in reševanje. Skrbno bo treba izbrati tudi produkte, ki naj se obračunavajo prek centralnih nasprotnih strank.

Kazalniki, ki jih je smiselno upoštevati pri odločanju o tem, za katere pogodbe naj velja obvezen kliringa prek centralnih nasprotnih strank, so standardizacija, likvidnost, kompleksnost in značilnosti tveganja, pa tudi njihova zmožnost zmanjšanja sistemskega tveganja in možnost mednarodnega poenotenja.

Na svetovni ravni potekajo dejavnosti za uvedbo obveznega centralnega kliringa standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu. V EU bo ta obveznost uvedena z uredbo o evropskih tržnih infrastrukturah. Vseeno so pred vključitvijo te zahteve v nabor makrobonitetnih orodij potrebne nadaljnje raziskave o učinkih njene uvedbe. Poleg tega mora biti zahteva, če naj bo učinkovita, uvedena na ravni Unije, če že ne na svetovni ravni.

Medsebojno dopolnjevanje

Zgornja ukrepa se medsebojno dopolnjujeta, saj lahko ublažita sistemske učinke tveganja nasprotne stranke v različnih vrstah transakcij. Medtem ko omejitev velikih izpostavljenosti zmanjšuje koncentracijo tveganja v posamezni nasprotni stranki ali sektorju, pa obvezen kliring prek centralne nasprotne stranke zmanjšuje širjenje neizpolnjevanja obveznosti nasprotnih strank, saj se tveganje upravlja na enem mestu, kjer je mogoče zaustaviti njegovo širjenje. Zaostrovanje zahtev glede velikih izpostavljenosti lahko deluje tudi vzporedno s sektorskimi kapitalskimi zahtevami ali omejitvami razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja ter strukturnimi blažilniki, s čimer se krepi finančna struktura. Centralni kliring bi bilo treba dopolniti tudi z zahtevanim kritjem in odbitki, da bi se povečala odpornost centralnih nasprotnih strank proti tveganju nasprotne stranke. Te zahteve bi morale biti usklajene z zahtevami za transakcije, katerih kliring se ne izvaja centralno.

4.   Omejitev sistemskega vpliva izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard

Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije

Za sistemsko pomembne finančne institucije bi bilo mogoče uvesti obvezne dodatne kapitalske blažilnike. Cilj dodatka je povečati sposobnost pokritja izgub. S tem se zmanjšajo tako verjetnost stresnih dogodkov kot tudi posledice, ki jih ti lahko povzročijo. Kapitalski blažilnik bi se lahko uporabil samo za sistemsko pomembne banke, vendar bi bilo njegovo uporabo mogoče razširiti tudi na druge sistemsko pomembne institucije.

Blažilnik bi lahko korigiral tudi potencialne finančne subvencije za sistemsko pomembne finančne institucije, ki jih omogoča implicitno državno jamstvo. S tem se ohranijo enaki pogoji poslovanja za majhne in srednje velike banke (ki niso sistemsko pomembne), medtem ko so sistemsko pomembne banke bolje pripravljene na šoke. Na negativni strani se zaradi tega dodatka dejavnosti lahko preselijo v sektor bančništva v senci, poleg tega pa status sistemsko pomembne finančne institucije postane ekspliciten, s čimer se aktivira implicitna finančna subvencija in izkrivlja konkurenca. Na splošno je Skupina za makroekonomsko oceno (Macroeconomic Assessment Group) zaključila, da pozitivni učinki, ki bi jih dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije imel na finančno stabilnost, odtehtajo ekonomske stroške (izražene kot začasno znižanje BDP).

Sistemska narava bank (in drugih institucij) se določi s primerjavo kazalnikov v naslednjih kategorijah: velikost, medsebojna povezanost, zamenljivost in kompleksnost. Za banke bodo zahteve po načrtih uvedene vzporedno z varovalnim kapitalskim blažilnikom in proticikličnim kapitalskim blažilnikom iz Basla III. Kapitalski dodatki za sistemsko pomembne finančne institucije bodo po pričakovanjih v eni ali drugi obliki na ravni Unije uvedeni s prihodnjo direktivo o kapitalskih zahtevah IV.

Režim sanacije in reševanja finančnih institucij

Regulativni organi morajo imeti na voljo orodja, s katerimi lahko preprečijo finančne krize oziroma ublažijo njihove posledice, če do krize vseeno pride. Za preprečevanje kriz in blažitev njihovih posledic so potrebni načrti za sanacijo (ki jih pripravijo banke) in načrti za reševanje (ki jih pripravijo organi oblasti). Pristojnost za zgodnje posredovanje oblastem omogoča, da ukrepajo in skušajo preprečiti propad banke, če se izkaže, da ukrepi, sprejeti za njeno sanacijo, niso bili zadostni. Na podlagi pristojnosti v okviru reševanja lahko prevzamejo nadzor nad propadlo banko, če preventivni ukrepi, ki jih je sprejela banka ali organ oblasti, niso bili uspešni. Cilj tega režima, ki je predlagan v osnutku direktive o sanaciji in reševanju bank, je čim bolj ublažiti sistemske posledice težav in propada banke tako, da se zagotovi kontinuiteta njenih funkcij, zamejijo posledice propada in čim bolj zmanjšajo stroški za davkoplačevalce s tem, da se ti prenesejo na deležnike (npr. z reševanjem s sredstvi upnikov (bail-in) ali premestitvijo v prisilno upravo, medtem ko se ključne dejavnosti prenesejo na premostitveno banko ali zunanjega kupca). Z makrobonitetnega vidika direktiva prispeva k zmanjšanju sistemskih posledic koncentrirane izpostavljenosti, k boljšemu razumevanju medsebojne povezanosti in k blažitvi posledic zunanjih učinkov krize.

Transmisija deluje preko dveh glavnih kanalov. Prvič, omejuje moralni hazard v sistemsko pomembnih bankah in implicitne subvencije, ki jih te lahko uživajo, s tem da pomaga zagotoviti, da stroške v primeru propada banke nosijo upniki in ne tretje stranke, kot je država. Drugič, uspešno reševanje blaži posledice neposrednega in posrednega prelitja iz propada posamezne banke (okužba). Povečuje tudi zaupanje javnosti v finančne institucije. Mogoče je pričakovati, da se bodo z odpravo implicitnega državnega jamstva stroški financiranja za banke povečali, stroški državnega financiranja pa znižali, in sicer v približno enakem obsegu. Vseeno bi bili stroški bančnega financiranja mnogo višji, če bi bila edina alternativa reševanju z javnimi sredstvi neurejen in morda dolgotrajen ter drag stečajni postopek. Iz tega sledi, da bi se z vsestransko učinkovitim režimom reševanja bank izboljšal dostop realnega gospodarstva do kreditov v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.

Uspešno obravnavanje bank, ki propadejo, bi bilo lahko ogroženo zaradi pomanjkanja reševalnih pristojnosti in orodij, premajhne kredibilnosti pri njihovi uporabi in zaradi premajhnih začasnih finančnih sredstev za zagotovitev likvidnosti v podporo reševalnim ukrepom. Te pomanjkljivosti bi bilo treba upoštevati in odpraviti pri pripravi režimov reševanja.

Medsebojno dopolnjevanje

Kapitalski dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije in režimi reševanja se pri zmanjševanju implicitnih subvencij za reševanje z javnimi sredstvi, konkurenčnega izkrivljanja in sistemskih posledic propada banke med seboj dopolnjujejo. Kapitalski dodatek lahko deluje kot ex ante dopolnilo ex post režimom reševanja (22). Dodatek za sistemsko pomembne finančne institucije je del paketa kapitalskih zahtev, ki vključuje varovalni, proticiklični in strukturni kapitalski blažilnik.

5.   Krepitev odpornosti finančnih infrastruktur

Sistemi zajamčenih vlog

V primeru propada banke deluje sistem zajamčenih vlog kot varnostna mreža za imetnike bančnih računov, ki so jim do določenega zneska sredstva na računu zagotovljena. Sistem tako izboljšuje odpornost finančnih infrastruktur, saj pomaga preprečevati naval na banke in povečuje zaupanje v finančni sistem. Poleg tega varuje stabilnost plačilnih sistemov, katerih sestavni del so tudi bančne vloge.

Ker so bančne vloge zajamčene, imajo njihovi imetniki manj spodbud, da bi jih v primeru težav banke umaknili, kar preprečuje naval na banke in sistemske posledice. Bolj splošno sistemi zajamčenih vlog s tem, ko delujejo kot varnostna mreža, izboljšujejo učinkovitost finančnega sistema, ker povečujejo zaupanje vanj. Učinkovitost sistemov je odvisna od njihove verodostojnosti, ki je povezana z zagotovljenimi viri financiranja. Ex ante financiranje sistemov zajamčenih vlog na podlagi bančnega tveganja je proticiklično in ima zato lahko neposredne učinke na makrobonitetno stabilnost (23).

Če je kritje zelo visoko, neomejeno ali slabo opredeljeno ali če financiranje ni utemeljeno na tveganju, lahko pride do negativnih spodbud, saj je mogoče, da imetniki vlog svojih bančnih računov ne spremljajo dovolj skrbno, kar vodi k moralnemu hazardu. Nadalje so pri nefinanciranih sistemih zajamčenih vlog v obdobju upada lahko potrebna plačila s strani bank, kar ustvarja negativne prociklične učinke. Odsotnost čezmejne koordinacije lahko ustvarja tudi neželeno konkurenco med sistemi zajamčenih vlog. Zato je pomembno, da si Unija še naprej prizadeva poenotiti strukturo teh sistemov, med drugim tudi v kontekstu predloga prenovljene direktive o sistemih zajamčenih vlog, ki ga je pripravila Evropska komisija. Makrobonitetni organi bi morali natančno spremljati proces oblikovanja in vzpostavitve sistemov zajamčenih vlog in imeti možnost, da vplivajo nanj, kar velja predvsem za vprašanja v zvezi s kritjem in financiranjem sistemov.

Zahtevano kritje in odbitki pri kliringu prek centralne nasprotne stranke

Enako kot pri bilateralnem kliringu imajo lahko zahtevano kritje in odbitki pri trgovalnih poslih, katerih kliring se izvaja centralno, sistemske posledice. Pri določanju odbitkov in začetnega kritja bi centralne nasprotne stranke morale upoštevati likvidnost trga, prociklične učinke in sistemska tveganja. Za preprečitev pretirane procikličnosti bi bilo treba določiti predvsem referenčno preteklo obdobje (obdobje za izračun zgodovinske volatilnosti). To omejuje moteče spremembe v zahtevanem kritju in ustvarja pregledne in predvidljive postopke za prilagajanje zahtev. Poleg tega bi centralne nasprotne stranke pri izračunavanju odbitkov in kritja morale omejiti svojo odvisnost od komercialnih bonitetnih ocen. Obe zahtevi sta zajeti v osnutku tehničnih standardov, ki podpirajo uredbo o evropskih tržnih infrastrukturah.

Pri izvajanju teh zahtev morajo centralne nasprotne stranke ostati fleksibilne in odgovorne ter usklajevati potrebo po zaščiti samih sebe z željo, da zagotovijo sistemsko stabilnost. Ker se bo vloga in sistemska pomembnost centralnih nasprotnih strank v finančnem sistemu v prihodnje verjetno povečala, bo dobra zakonska ureditev njihovega delovanja postala bolj pomembna, kar je za mikrobonitetne namene priznano tudi v uredbi o evropskih tržnih infrastrukturah. Čeprav slednja za zdaj makrobonitetnim organom še ne daje vloge pri določanju zahtev za centralne nasprotne stranke glede kritja, je ponoven preudarek mogoč med prvo načrtovano revizijo.

Povečano razkritje

Makrobonitetni organi bi zaradi strukturnega ali cikličnega sistemskega tveganja lahko poleg razkritja za mikrobonitetne namene uvedli dodatne zahteve glede razkritja. Transparentnost omogoča, da tržne silnice na posamezne institucije delujejo kot disciplinski mehanizem, in omogoča natančnejše vrednotenje tveganja znotraj finančnega sistema. Poleg tega lahko omeji stopnjevanje pretresov v finančnem sistemu, ker zmanjšuje negotovost glede velikosti in lokacije nekaterih izpostavljenosti in medsebojnih povezav v sistemu.

Kjer razkritja vsebujejo jasnejše informacije, se povečata zavest o tveganju in tržna disciplina. S tem se okrepi zaupanje tržnih udeležencev in zavaruje finančna stabilnost, s čimer se preprečijo tržni zlomi, podobni zlomu medbančnega trga po propadu banke Lehman Brothers. Po drugi strani zahtevano makrobonitetno in mikrobonitetno razkritje ni vedno medsebojno usklajeno. Splošno izboljšanje na področju razkritja lahko na primer pokaže, katere banke so v težavah, kar privede do propada posamezne banke brez sistemskih posledic. Na splošno razpoložljivi empirični podatki govorijo v prid povečanemu razkritju (24). Kar se tiče pravne izvedbe, predlog uredbe o kapitalskih zahtevah predvideva možnost, da se za makrobonitetne namene razširi zahtevano razkritje na nacionalni ravni, v skladu s postopkom na ravni Unije.

Strukturni blažilnik sistemskega tveganja

S prihodnjo direktivo o kapitalskih zahtevah IV bo po pričakovanjih uveden blažilnik sistemskega tveganja, ki bo preprečeval in blažil strukturno tveganje (v nadaljnjem besedilu „strukturni blažilnik“), v skladu s postopkom na ravni Unije. Strukturni blažilnik se lahko uporabi za povečanje odpornosti bančnega sistema ali njegovih podsistemov proti morebitnim šokom, ki izhajajo iz strukturnega sistemskega tveganja. To tveganje lahko nastane zaradi sprememb v zakonodaji ali računovodskih standardih, cikličnega prelitja iz realnega gospodarstva, zaradi finančnega sistema, ki je velik glede na BDP, ali zaradi finančnih inovacij, s katerimi se poveča kompleksnost sistema.

Strukturni blažilnik poveča odpornost s tem, da poveča sposobnost pokritja izgub. Več tveganja negativnih scenarijev prenaša na delničarje in povečuje solventnost, s čimer se zmanjšuje verjetnost uresničitve strukturnega tveganja. Možni negativni učinki strukturnega blažilnika so izguba enakih pogojev poslovanja na čezmejni ravni, zmanjšanje prostovoljnega kapitala bank in uhajanje v bančni sistem v senci. Po drugi strani pa veliki strukturni blažilniki omejujejo raven zadolženosti in sprejemanja tveganj.

Težko je natančno določiti kazalnike za uporabo strukturnega blažilnika, zato zgoraj opisane strukturne ranljivosti služijo zgolj kot vodilo. Ko bo na voljo več izkušenj z uporabo strukturnega blažilnika, bo treba analizirati, v kolikšni meri je sposoben blažiti sistemska tveganja.

Medsebojno dopolnjevanje

Ker je cilj zgoraj opisanih ukrepov okrepiti splošno odpornost finančne infrastrukture, delujejo vzajemno s številnimi drugimi instrumenti. Sistemi zajamčenih vlog bi na primer lahko dopolnjevali likvidnostne instrumente s tem, da bi zagotavljali stabilen vir financiranja iz bančnih vlog. Z blažitvijo posledic neizpolnitve obveznosti bi lahko dopolnjevali tudi strukturni blažilnik (in druge kapitalske instrumente). Zahtevano kritje in odbitki za centralne nasprotne stranke in za transakcije, katerih kliring se ne izvaja centralno, bi morali biti medsebojno usklajeni, da bi se zagotovili enaki pogoji poslovanja. Poleg tega bi lahko te zahteve (za centralne nasprotne stranke in ostale transakcije) dopolnjevale količnik finančnega vzvoda, ker bi zmanjševale presežno zadolženost. Ker razkritje zmanjšuje asimetrijo informacij, bi lahko prispevalo tudi k boljšemu tržnemu zaupanju in večji likvidnosti trga.

Učinki kapitalskega blažilnika lahko delujejo v interakciji z drugimi kapitalskimi instrumenti, kot so proticiklični blažilniki. Pri odločanju o agregatni ravni kapitalskih zahtev je zato nujna koordinacija med instrumenti.

Priponka 2

Vmesni cilji makrobonitetne politike v zavarovalništvu

Makrobonitetna načela na področju zavarovalništva so še vedno v fazi nastajanja. Za to je več razlogov:

| — | večina zavarovalnic je krizo preživela brez hujših posledic; |
| --- | --- |

—

večina zavarovalnic je krizo preživela brez hujših posledic;

| — | nizko sistemsko tveganje tradicionalnih zavarovalniških aktivnosti, ki jih zaznamuje naložbena strategija, osredotočena predvsem na izpolnitev obveznosti, visoka stopnja zamenljivosti in majhna verjetnost bega vlagateljev; |
| --- | --- |

—

nizko sistemsko tveganje tradicionalnih zavarovalniških aktivnosti, ki jih zaznamuje naložbena strategija, osredotočena predvsem na izpolnitev obveznosti, visoka stopnja zamenljivosti in majhna verjetnost bega vlagateljev;

| — | mednarodni standard za nadzor zavarovalništva ne obstaja, toda z uvedbo okvira Solventnost II bo v Uniji določen skupni standard. |
| --- | --- |

—

mednarodni standard za nadzor zavarovalništva ne obstaja, toda z uvedbo okvira Solventnost II bo v Uniji določen skupni standard.

Vseeno so nekatere zavarovalnice svoje poslovanje razširile na aktivnosti, ki z večjo verjetnostjo prispevajo k sistemskemu tveganju ali ga povečujejo. Tako bi lahko netradicionalne zavarovalniške aktivnosti in nezavarovalniške aktivnosti privedle do povezane skupne izpostavljenosti do finančnega in poslovnega cikla. To na primer velja za transakcije z zamenjavami kreditnega tveganja (CDS) za namene, ki niso zaščita pred tveganjem (25).

Netradicionalne zavarovalniške aktivnosti bi lahko imele širše posledice za finančni sistem in gospodarstvo, kot na primer v primeru finančnih jamstev za izboljšanje bonitetne ocene kompleksnih strukturiranih produktov pred krizo. Nezavarovalniške aktivnosti (npr. posojanje vrednostnih papirjev) in skupinske strukture (npr. „bankovarovalništvo“) bi lahko prav tako povečale medsebojno povezanost v finančnem sistemu. Te vrste aktivnosti imajo po ocenah Mednarodne organizacije zavarovalniških nadzornikov (IAIS) večji sistemski pomen, zato jih slednja uporablja pri ugotavljanju sistemsko pomembnih svetovnih zavarovateljev.

Nalaganje ukrepov netradicionalnim zavarovalniškim in nezavarovalniškim aktivnostim, kot jih opredeljuje IAIS, predstavlja velik izziv, ker med njimi ni jasne razločitve, medtem ko nadzorniki iste aktivnosti pogostokrat razvrščajo različno (npr. upravljanje finančnega premoženja v imenu tretjih oseb). Zaradi tega je potrebna analiza, ki daje prednost vsebini pred formo, da bi se določilo tveganje specifičnega produkta ali storitve.

Poleg zgoraj omenjenih strukturnih dejavnikov ima sistemsko tveganje v zavarovalniškem sektorju tudi ciklično dimenzijo, saj so zavarovatelji pomembni vlagatelji in lahko sprejemajo bolj ali manj tvegano finančno premoženje. V Uniji okvir Solventnost II uvaja tržno vrednotenje bilance stanja zavarovateljev. To pomeni vrednotenje aktive po tekočih tržnih cenah, medtem ko se pasiva vrednoti z diskontiranjem denarnih tokov z uporabo netveganih obrestnih mer. Zaradi tega imajo zavarovatelji, ki prodajajo dolgoročne produkte, volatilno bilanco stanja in raven kapitala. S tem se lahko še poslabša prociklična dinamika znotraj sektorja in v finančnem sistemu kot celoti. Med vzponom bi se lahko s pretiranim razmahom cen finančnega premoženja tržno merjeni kapital v razmerju do regulatornega kapitala povečal, med upadom pa zmanjšal. To bi lahko ustvarilo težnjo po prevzemanju prevelikih tveganj med vzponom in pritiske na odtujitev tveganih sredstev med upadom. Zaradi tega Solventnost II trenutno vsebuje proticiklične mehanizme, med katerimi so mehanizem simetričnega prilagajanja za tveganje spremembe cen lastniških vrednostnih papirjev, možnost podaljšanega obdobja sanacije in ekstrapolacija krivulje netvegane obrestne mere na fiksno dokončno terminsko obrestno mero. Poleg tega potekajo razprave o vključitvi „proticiklične premije“ in „uskladitvenih prilagoditev“, katerih cilj je korigirati raven kapitala ob upoštevanju prekomerne volatilnosti. Brez skrbnega načrtovanja bi lahko nekateri od predlaganih mehanizmov povzročili neželene posledice tako za zavarovatelje kot tudi za sistem kot celoto. Pomembno je, da so takšni mehanizmi transparentni in da med vzponom spodbujajo krepitev blažilnikov, ki se lahko uporabijo med upadom.

Gledano v celoti, bi lahko trdili, da strukturna dimenzija sistemskega tveganja zadeva predvsem netradicionalne in nezavarovalniške aktivnosti. To so aktivnosti, ki z največjo verjetnostjo razširjajo tveganje po finančnem sistemu, in kot take jih je mogoče uokviriti z vmesnimi cilji in instrumenti, opredeljenimi v tem dokumentu. Ker te aktivnosti predstavljajo relevantne kriterije pri ugotavljanju sistemsko pomembnih zavarovateljev, naj bi spadali pod vmesni cilj omejevanja sistemskega vpliva izkrivljajočih spodbud, da bi se zmanjšal moralni hazard. Obenem je treba opozoriti, da je bil takšen scenarij v primeru zavarovateljev manj pogost kot v primeru bank. Strukturna dimenzija je povezana tudi z medsebojno povezanostjo zavarovalnic in drugih subjektov finančnega sektorja ter s posledično možnostjo okužbe s tveganji. To spada pod vmesni cilj omejevanja koncentracije neposredne in posredne izpostavljenosti. Ciklična dimenzija pa je tesno povezana tudi s prevzemanjem endogenih tveganj in s prisilnimi prodajami.

---

(1)  ESRB/2011/3, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.sl.pdf

(2)  Literatura je preobsežna, da bi jo lahko tukaj povzeli. Glej na primer Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. in Shin, H. (2009), „The Fundamental Principles of Financial Regulation“, Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Ženeva in CEPR, London; Gorton, G. in He, P. (2008), „Bank Credit Cycles“, Review of Economic Studies 75(4), str. 1181–1214, Blackwell Publishing; Bank of England (2009) „The Role of Macro-prudential Policy“, A Discussion Paper; Bank of England (2011), „Instruments of macroprudential policy“, A Discussion Paper; Hellwig, M. (1995), „Systemic aspects of risk management in banking and finance“, Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, str. 723–737; Acharya, V.V. (2009), „A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation“, Journal of Financial Stability, 5(3), str. 224–255; Hanson, S., Kashyap, A. in Stein, J. (2011), „A Macro-prudential Approach to Financial Regulation“, Journal of Economic Perspectives 25, str. 3–28; Longworth, D. (2011), „A Survey of Macro-prudential Policy Issues“, Mimeo, Carleton University.

(3)  Eden izmed ključnih elementov delovanja centralnih bank pri zagotavljanju finančne stabilnosti je tudi njihova vloga preglednika. Ne glede na institucionalni režim mora makrobonitetni organ pri zasledovanju tega vmesnega cilja tesno sodelovati z organom, ki je pristojen za pregled nad infrastrukturo.

(4)  Instrumenti so bili izbrani z „dolgega seznama“ potencialnih instrumentov na podlagi analize „vrzeli“ od zgoraj navzdol in anket med člani delovne skupine ESRB za instrumente v skladu z zgoraj omenjenimi izbirnimi merili.

(5)  ESRB, Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector, 2. april 2012, http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  Nekateri instrumenti, ki niso vključeni v tabelo 2, so predvideni z zakonodajo EU (npr. prepoved prodaje na kratko).

(7)  Stanje glede instrumentov, ki niso določeni v zakonodaji EU, je po ugotovitvah ESRB sledeče: omejitve razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja so na voljo v nacionalnem okviru za nadzor skrbnega in varnega poslovanja 14 držav članic, vendar jih lahko le sedem držav uporabi za makrobonitetne namene; omejitve razmerja med posojilom in dohodkom so na voljo v 12 državah članicah, vendar jih lahko za makrobonitetne namene uporabita le dve državi; netehtani količnik likvidnosti je na voljo v nacionalnem okviru za nadzor skrbnega in varnega poslovanja treh držav članic in v vseh ga je mogoče uporabiti tudi za makrobonitetne namene; režim/načrt za sanacijo in reševanje bank je na voljo v nacionalnem okviru za nadzor skrbnega in varnega poslovanja 11 držav članic, od katerih ga lahko osem držav uporabi za makrobonitetne namene. V šestih državah članicah so bili sprejeti ukrepi za izvedbo takšnega režima. V štirih od teh držav naj bi bili načrti za sanacijo ali reševanje bank na voljo za makrobonitetne namene.

(8)  Načelo „omejene diskrecije“ obsega usmeritve ESRB, določanje referenčne vrednosti glede na makroekonomsko spremenljivko, obveščanje in transparentnost.

(9)  Sektorske kapitalske zahteve zajemajo tako uteži tveganosti kot tudi kalibracijo internih bonitetnih sistemov za določene sektorje ali razrede finančnega premoženja.

(10)  Glej razpravo o transmisijskem mehanizmu pri tveganju prilagojenih kapitalskih orodjih.

(11)  Obratno naj bi veljalo pri omilitvi zahtev. Toda ob tržnih pritiskih bi to lahko pomenilo, da banke ne morejo znižati svojega količnika finančnega vzvoda (ali tveganju prilagojenega kapitala) za celoten znesek, s čimer bi se uspešnost teh orodij zmanjšala v času upada.

(12)  Glej Baselski odbor za bančni nadzor (2010), „Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach“. Poleg tega so številne druge študije ugotovile, da je finančni vzvod zelo dober kazalnik sistemskega tveganja – na primer Barrell, Davis in Liadze (2010), „Calibrating Macro-prudential Policy“; Kato, Kobayashi in Sita (2010), „Calibrating the level of capital: the way we see it“; Adrian in Shin (2010), „Liquidity and Leverage“; Papanikolaou in Wolff (2010), „Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis“.

(13)  Almeida, H., Campello, M. in Liu, C. (2006), „The financial accelerator: evidence from international housing markets“, Review of Finance 10, str. 1–32.

(14)  Vseeno se je mogoče izogniti tudi omejitvam v razmerju med posojilom in vrednostjo zavarovanja z usmerjanjem k nezavarovanim posojilom. Ker lahko banke prosto presojajo vrednost zavarovanja (npr. kadar se del posojila uporabi za izboljšanje kakovosti hiše), bi lahko imele spodbudo, da vrednotijo bolj optimistično, da bi ublažile učinek dovoljenega razmerja med posojilom in vrednostjo zavarovanja.

(15)  Podatki o uspešnosti likvidnostnih makrobonitetnih instrumentov so redki. Nekaj študij kaže, da je proticiklična uporaba količnika likvidnostnega kritja ali količnika neto stabilnih virov financiranja koristna pri spopadanju z likvidnostnimi težavami. Glej na primer Giordana in Schumacher, „The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study“, Working Paper št. 61, junij 2011; Bloor, Craigie in Munro, „The macroeconomic effects of a stable funding requirement“, Reserve Bank of New Zealand Discussion Paper Series DP 2012/05, avgust 2012; Van den End in Kruidhof, „Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument“, DNB Working Paper št. 342, april 2012.

(16)  Glej CGFS Working group on the Selection and Application of Macro-prudential instruments (SAM), „Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments“, vmesno poročilo, ki ga je pripravil Workstream 4, marec 2012.

(17)  Heijmans in Heuver, „Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2“, DNB Working Paper št. 316, avgust 2011.

(18)  Glej na primer Brunnermeier, M. in Pedersen, L. (2009), „Market Liquidity and Funding Liquidity“, Review of Financial Studies, Society for Financial Studies, letnik 22(6), str. 2201–2238, ter Gorton, G. in Metrick, A. (2012), „Securitized banking and the run on repo“, Journal of Financial Economics, Elsevier, letnik 104(3), str. 425–451.

(19)  Konkretni empirični podatki so skromni, zgodovinske izkušnje pa kažejo, da je koncentracija v nekaterih sektorjih (pogosto v nepremičninskem sektorju) v samem središču finančne nestabilnosti.

(20)  Omeniti velja, da je izpostavljenost do državnega dolga trenutno izvzeta iz omejitev velikih izpostavljenosti.

(21)  Za nadaljnjo razpravo o teh negativnih učinkih glej na primer Pirrong, C, (2011), „The economics of central clearing: theory and practice“, International Swaps and Derivatives Association Discussion Paper št. 1 ter Singh, M., (2011), „Making OTC Derivatives Safe — A Fresh Look“, IMF Working Paper 11/66.

(22)  Glej npr. Claessens, Herring in Schoenmaker, 2010, „A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions“, Geneva Reports on the World Economy (London, UK: CEPR), in Claessens et al, „Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis“, IMF Staff Discussion Note 11/05, 9. marec 2011.

(23)  Glej npr. Acharya, Santos in Yorulmazer: „Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums“, FRBNY Economic Policy Review, avgust 2010.

(24)  Hirtle, B., 2007, „Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies“, Staff Report no. 293, Federal Reserve Bank of New York; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, „Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds“, The Review of Financial Studies 20(2), 235–273; Botosan, C. A., 1997, „Disclosure Level and the Cost of Equity Capital“, The Accounting Review, Vol. 72, št. 3, str. 323–349.

(25)  International Association of Insurance Supervisors (IAIS), 2011, „Insurance and Financial Stability“.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/20

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/02

Komisija se je 3. junija 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6915. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6915. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/20

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/03

Komisija se je 6. junija 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6909. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6909. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/21

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/04

Komisija se je 13. maja 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6889. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6889. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/22

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. junija 2013

2013/C 170/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3303 |
| JPY | japonski jen | 126,37 |
| DKK | danska krona | 7,4582 |
| GBP | funt šterling | 0,85150 |
| SEK | švedska krona | 8,6096 |
| CHF | švicarski frank | 1,2322 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,6405 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,718 |
| HUF | madžarski forint | 291,41 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7017 |
| PLN | poljski zlot | 4,2347 |
| RON | romunski leu | 4,4588 |
| TRY | turška lira | 2,4674 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3841 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3524 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3258 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6469 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6638 |
| KRW | južnokorejski won | 1 498,62 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2051 |
| CNY | kitajski juan | 8,1558 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4718 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 139,52 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1445 |
| PHP | filipinski peso | 56,895 |
| RUB | ruski rubelj | 42,2453 |
| THB | tajski bat | 40,681 |
| BRL | brazilski real | 2,8302 |
| MXN | mehiški peso | 16,8411 |
| INR | indijska rupija | 76,5390 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3303

JPY

japonski jen

126,37

DKK

danska krona

7,4582

GBP

funt šterling

0,85150

SEK

švedska krona

8,6096

CHF

švicarski frank

1,2322

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,6405

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,718

HUF

madžarski forint

291,41

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7017

PLN

poljski zlot

4,2347

RON

romunski leu

4,4588

TRY

turška lira

2,4674

AUD

avstralski dolar

1,3841

CAD

kanadski dolar

1,3524

HKD

hongkonški dolar

10,3258

NZD

novozelandski dolar

1,6469

SGD

singapurski dolar

1,6638

KRW

južnokorejski won

1 498,62

ZAR

južnoafriški rand

13,2051

CNY

kitajski juan

8,1558

HRK

hrvaška kuna

7,4718

IDR

indonezijska rupija

13 139,52

MYR

malezijski ringit

4,1445

PHP

filipinski peso

56,895

RUB

ruski rubelj

42,2453

THB

tajski bat

40,681

BRL

brazilski real

2,8302

MXN

mehiški peso

16,8411

INR

indijska rupija

76,5390

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/23

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 14. junija 2013

o financiranju dejavnosti na področju veterine v letu 2013 v zvezi z informacijsko politiko Evropske unije in podporo mednarodnih organizacij za več ukrepov, potrebnih za zagotavljanje uporabe zakonodaje o živilih in krmi ter o zdravju rastlin

2013/C 170/06

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 (1) o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), zlasti člena 84 Uredbe,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (2), zlasti členov 16, 19, 20, 21, 23 in 27 Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (3), zlasti člena 76(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (4), zlasti člena 66(1)(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred prevzemom obveznosti za odhodke iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred prevzemom obveznosti za odhodke iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z odhodki.

| (2) | V pravilih uporabe je opredeljena stopnja podrobnosti, ki velja za zadostno za opis okvira sklepa o financiranju. |
| --- | --- |

(2)

V pravilih uporabe je opredeljena stopnja podrobnosti, ki velja za zadostno za opis okvira sklepa o financiranju.

| (3) | V skladu s členom 128 finančne uredbe je treba sprejeti letni delovni program za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 128 finančne uredbe je treba sprejeti letni delovni program za nepovratna sredstva.

| (4) | Določiti je treba delovni program za dejavnosti Evropske unije na področju veterine v zvezi z informacijsko politiko, podporo mednarodnih organizacij in uvajanjem računalniške tehnologije v veterinarske postopke. |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba delovni program za dejavnosti Evropske unije na področju veterine v zvezi z informacijsko politiko, podporo mednarodnih organizacij in uvajanjem računalniške tehnologije v veterinarske postopke.

| (5) | Ta sklep je sklep o financiranju za odhodke iz delovnega programa za nepovratna sredstva in javna naročila, ker je delovni program iz prilog dovolj podroben okvir v smislu člena 94 pravil uporabe. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep je sklep o financiranju za odhodke iz delovnega programa za nepovratna sredstva in javna naročila, ker je delovni program iz prilog dovolj podroben okvir v smislu člena 94 pravil uporabe.

| (6) | V skladu s členom 22 Odločbe 2009/470/ES lahko Unija izvaja tehnične in znanstvene ukrepe, potrebne za oblikovanje veterinarske zakonodaje Unije in za razvoj veterinarskega izobraževanja oziroma usposabljanja, ali državam članicam oziroma mednarodnim organizacijam pomaga pri njihovem izvajanju. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 22 Odločbe 2009/470/ES lahko Unija izvaja tehnične in znanstvene ukrepe, potrebne za oblikovanje veterinarske zakonodaje Unije in za razvoj veterinarskega izobraževanja oziroma usposabljanja, ali državam članicam oziroma mednarodnim organizacijam pomaga pri njihovem izvajanju.

| (7) | V skladu s členom 53d Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), je odredbodajalec zbral dokaze, da mednarodni organizaciji, in sicer Mednarodna organizacija za zdravje živali (OIE) in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki se jima zaupa izvajanje proračuna Unije s skupnim upravljanjem, v svojih računovodskih, revizijskih in notranjih kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporabljata standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 53d Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), je odredbodajalec zbral dokaze, da mednarodni organizaciji, in sicer Mednarodna organizacija za zdravje živali (OIE) in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki se jima zaupa izvajanje proračuna Unije s skupnim upravljanjem, v svojih računovodskih, revizijskih in notranjih kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporabljata standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi.

| (8) | Zaključena je bila skupna študija EU – OIE o seznamu in razvrščanju prednostnih živalskih bolezni, vključno z boleznimi, ki se prenašajo na ljudi. V okviru tega projekta je bilo razvito orodje za razvrščanje in določanje prednostnega vrstnega reda bolezni. Sedaj je potreben finančni prispevek za zbiranje informacij in prilagoditev orodja, ki se bo uporabljalo tudi za bolezni vodnih živali, kar je potrebno za pripravo seznama bolezni v skladu z novo zakonodajo EU o zdravju živali. |
| --- | --- |

(8)

Zaključena je bila skupna študija EU – OIE o seznamu in razvrščanju prednostnih živalskih bolezni, vključno z boleznimi, ki se prenašajo na ljudi. V okviru tega projekta je bilo razvito orodje za razvrščanje in določanje prednostnega vrstnega reda bolezni. Sedaj je potreben finančni prispevek za zbiranje informacij in prilagoditev orodja, ki se bo uporabljalo tudi za bolezni vodnih živali, kar je potrebno za pripravo seznama bolezni v skladu z novo zakonodajo EU o zdravju živali.

| (9) | Evropska unija in Združeni narodi so 29. novembra 2003 podpisali finančni in upravni okvirni sporazum, ki je omogočil izvajanje sporazuma med Komisijo Evropskih skupnosti in Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, podpisanega 17. julija 2003. |
| --- | --- |

(9)

Evropska unija in Združeni narodi so 29. novembra 2003 podpisali finančni in upravni okvirni sporazum, ki je omogočil izvajanje sporazuma med Komisijo Evropskih skupnosti in Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, podpisanega 17. julija 2003.

| (10) | V skladu s Sklepom Komisije 2009/492/ES z dne 22. junija 2009 o finančnem prispevku Skupnosti k Odškodninskemu skladu 911100MTF/INT/003/EGS (7) za pomoč pri boju proti slinavki in parkljevki zunaj Skupnosti je Evropska komisija 1. septembra 2009 sklenila Izvedbeni sporazum MTF/INT/003/EGS o „ES-financiranih dejavnosti (2009–2013), ki jih izvaja Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (EUFMD) pri Organizaciji za prehrano in kmetijstvo (FAO)“. Sporazum je veljal 48 mesecev. Ker v tretjih državah, ki mejijo na države članice, še vedno prihaja do izbruhov slinavke in parkljevke in v nekaterih primerih do hudih epidemij, ki lahko ogrozijo zdravstveni status dovzetne živine v državah članicah, je primerno obnoviti navedeni izvedbeni sporazum in določiti prispevek Unije za Odškodninski sklad 911100MTF/INT/003/EGS. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s Sklepom Komisije 2009/492/ES z dne 22. junija 2009 o finančnem prispevku Skupnosti k Odškodninskemu skladu 911100MTF/INT/003/EGS (7) za pomoč pri boju proti slinavki in parkljevki zunaj Skupnosti je Evropska komisija 1. septembra 2009 sklenila Izvedbeni sporazum MTF/INT/003/EGS o „ES-financiranih dejavnosti (2009–2013), ki jih izvaja Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (EUFMD) pri Organizaciji za prehrano in kmetijstvo (FAO)“. Sporazum je veljal 48 mesecev. Ker v tretjih državah, ki mejijo na države članice, še vedno prihaja do izbruhov slinavke in parkljevke in v nekaterih primerih do hudih epidemij, ki lahko ogrozijo zdravstveni status dovzetne živine v državah članicah, je primerno obnoviti navedeni izvedbeni sporazum in določiti prispevek Unije za Odškodninski sklad 911100MTF/INT/003/EGS.

| (11) | Primerno je, da se navedeni prispevek Unije določi v višini največ 4 000 000 EUR za obdobje 24 mesecev. Proračun Odškodninskega sklada za leto 2013 bi moral biti sestavljen iz končnega stanja sredstev na dan 31. avgusta 2013 in prispevka Unije, da se doseže znesek, ki je v USD enakovreden 2 000 000 EUR. Naknadne odhodke bi bilo treba zagotoviti z letnimi prenosi ali časovnim načrtom izvrševanja plačil, določenim v novem izvedbenem sporazumu, ki se sklene na podlagi finančnega in upravnega okvirnega sporazuma za financiranje programov Združenih narodov s strani Unije. |
| --- | --- |

(11)

Primerno je, da se navedeni prispevek Unije določi v višini največ 4 000 000 EUR za obdobje 24 mesecev. Proračun Odškodninskega sklada za leto 2013 bi moral biti sestavljen iz končnega stanja sredstev na dan 31. avgusta 2013 in prispevka Unije, da se doseže znesek, ki je v USD enakovreden 2 000 000 EUR. Naknadne odhodke bi bilo treba zagotoviti z letnimi prenosi ali časovnim načrtom izvrševanja plačil, določenim v novem izvedbenem sporazumu, ki se sklene na podlagi finančnega in upravnega okvirnega sporazuma za financiranje programov Združenih narodov s strani Unije.

| (12) | Člen 19(a)(i) Odločbe 2009/470/ES določa, da Unija odobri finančni prispevek za zbiranje in shranjevanje vseh informacij o zakonodaji Unije na področju zdravja in dobrobiti živali ter varnosti proizvodov živalskega izvora. |
| --- | --- |

(12)

Člen 19(a)(i) Odločbe 2009/470/ES določa, da Unija odobri finančni prispevek za zbiranje in shranjevanje vseh informacij o zakonodaji Unije na področju zdravja in dobrobiti živali ter varnosti proizvodov živalskega izvora.

| (13) | Finančni prispevek je potreben za dostop do interaktivne podatkovne baze veterinarske zakonodaje, da se državam članicam omogoči dostop do ustreznih informacij veterinarske narave na letni osnovi. |
| --- | --- |

(13)

Finančni prispevek je potreben za dostop do interaktivne podatkovne baze veterinarske zakonodaje, da se državam članicam omogoči dostop do ustreznih informacij veterinarske narave na letni osnovi.

| (14) | Na podlagi člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (8) morajo Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju nekaterih politik Unije v celoti upoštevati zahteve o dobrobiti živali. V skladu s Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strategiji Evropske unije za zaščito in dobrobit živali 2012–2015 (9) je primerno financirati pobude za izvajanje te strategije. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (8) morajo Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju nekaterih politik Unije v celoti upoštevati zahteve o dobrobiti živali. V skladu s Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strategiji Evropske unije za zaščito in dobrobit živali 2012–2015 (9) je primerno financirati pobude za izvajanje te strategije.

| (15) | V preteklih letih so bile vzpostavljene komunikacijske dejavnosti z zainteresiranimi stranmi, organizacijami in celotno družbo za spodbujanje razprave o zdravju živali in načelih strategije za zdravje živali. Primerno je, da se te komunikacijske dejavnosti, vključno s horizontalnimi, nadaljujejo v letu 2013. |
| --- | --- |

(15)

V preteklih letih so bile vzpostavljene komunikacijske dejavnosti z zainteresiranimi stranmi, organizacijami in celotno družbo za spodbujanje razprave o zdravju živali in načelih strategije za zdravje živali. Primerno je, da se te komunikacijske dejavnosti, vključno s horizontalnimi, nadaljujejo v letu 2013.

| (16) | Člen 27 Odločbe 2009/470/ES določa finančni prispevek Unije za izvajanje nacionalnih programov izkoreninjenja in spremljanja. Isti člen določa tudi, da Komisija te programe oceni. Predhodno oceno teh programov za leto 2014 opravijo zunanji strokovnjaki. |
| --- | --- |

(16)

Člen 27 Odločbe 2009/470/ES določa finančni prispevek Unije za izvajanje nacionalnih programov izkoreninjenja in spremljanja. Isti člen določa tudi, da Komisija te programe oceni. Predhodno oceno teh programov za leto 2014 opravijo zunanji strokovnjaki.

| (17) | Boj proti trgovanju z nezakonitimi in ponarejenimi fitofarmacevtskimi sredstvi je potreben za zaščito zdravja ljudi in živali ter okolja. V skladu s členom 76(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ima lahko Komisija odhodke za ukrepe, ki prispevajo k ciljem Uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Boj proti trgovanju z nezakonitimi in ponarejenimi fitofarmacevtskimi sredstvi je potreben za zaščito zdravja ljudi in živali ter okolja. V skladu s členom 76(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ima lahko Komisija odhodke za ukrepe, ki prispevajo k ciljem Uredbe.

| (18) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti s pravili, katerih cilj je zlasti preprečiti, odpraviti ali zmanjšati tveganja za ljudi in živali na sprejemljivo raven, neposredno ali prek okolja, zagotoviti pošteno ravnanje v trgovini s krmo in živili ter zaščititi interese potrošnikov, vključno z označevanjem živil in krme ter drugimi oblikami obveščanja potrošnikov. |
| --- | --- |

(18)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa pravila za izvajanje uradnega nadzora za preverjanje skladnosti s pravili, katerih cilj je zlasti preprečiti, odpraviti ali zmanjšati tveganja za ljudi in živali na sprejemljivo raven, neposredno ali prek okolja, zagotoviti pošteno ravnanje v trgovini s krmo in živili ter zaščititi interese potrošnikov, vključno z označevanjem živil in krme ter drugimi oblikami obveščanja potrošnikov.

| (19) | V skladu s členom 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 se sredstva, potrebna za financiranje drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo te uredbe, vsako leto odobrijo v okviru proračunskega postopka. Ukrepi iz člena 66 zlasti vključujejo organizacijo študij, objavo informacij ter organizacijo srečanj in konferenc. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 se sredstva, potrebna za financiranje drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo te uredbe, vsako leto odobrijo v okviru proračunskega postopka. Ukrepi iz člena 66 zlasti vključujejo organizacijo študij, objavo informacij ter organizacijo srečanj in konferenc.

| (20) | V eni študiji so bili izraženi dvomi o veljavnosti metode odkrivanja Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) EN 1785:2003. Treba jo je ponoviti, da se preveri veljavnost metode. |
| --- | --- |

(20)

V eni študiji so bili izraženi dvomi o veljavnosti metode odkrivanja Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) EN 1785:2003. Treba jo je ponoviti, da se preveri veljavnost metode.

| (21) | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je znana po vsem svetu zaradi izkušenj z ekonomsko analizo in priporočili za oblikovalce politik. Zato se v skladu s členom 134(1)(b) pravil uporabe naročilo lahko odda samo OECD zaradi tehničnih razlogov. |
| --- | --- |

(21)

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je znana po vsem svetu zaradi izkušenj z ekonomsko analizo in priporočili za oblikovalce politik. Zato se v skladu s členom 134(1)(b) pravil uporabe naročilo lahko odda samo OECD zaradi tehničnih razlogov.

| (22) | Evropska agencija za zdravila (EMA) in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) v njunem skupnem tehničnem poročilu iz leta 2009 „Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje“ ocenjujeta, da stroški za protimikrobno odpornost pri ljudeh letno znašajo 1,5 milijarde EUR. Kot nadaljevanje te ocene agencije EMA in centra ECDC ter za boljšo ponazoritev učinka protimikrobne odpornosti mora priznani partner, kot je OECD, pripraviti ustrezno ekonomsko analizo, ki se bo uporabljala kot podpora za predloge politike. |
| --- | --- |

(22)

Evropska agencija za zdravila (EMA) in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) v njunem skupnem tehničnem poročilu iz leta 2009 „Bakterije so izziv: čas je za ukrepanje“ ocenjujeta, da stroški za protimikrobno odpornost pri ljudeh letno znašajo 1,5 milijarde EUR. Kot nadaljevanje te ocene agencije EMA in centra ECDC ter za boljšo ponazoritev učinka protimikrobne odpornosti mora priznani partner, kot je OECD, pripraviti ustrezno ekonomsko analizo, ki se bo uporabljala kot podpora za predloge politike.

| (23) | Sporočila o nadzoru hrane in krme ni mogoče vedno povezati s posebno temo. Zato je primerno, da se predvidijo sredstva za horizontalne komunikacijske dejavnosti, povezane z njim. |
| --- | --- |

(23)

Sporočila o nadzoru hrane in krme ni mogoče vedno povezati s posebno temo. Zato je primerno, da se predvidijo sredstva za horizontalne komunikacijske dejavnosti, povezane z njim.

| (24) | Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO) ima pomembno vlogo pri ohranjanju visokega standarda sistema za varnost živil v EU in tretjih državah, ki izvažajo v EU. Delo FVO je mogoče obravnavati kot ključni element sistema EU za varnost hrane in pomembno je širiti informacije, povezane z inšpekcijskimi nalogami. |
| --- | --- |

(24)

Urad za prehrano in veterinarstvo (FVO) ima pomembno vlogo pri ohranjanju visokega standarda sistema za varnost živil v EU in tretjih državah, ki izvažajo v EU. Delo FVO je mogoče obravnavati kot ključni element sistema EU za varnost hrane in pomembno je širiti informacije, povezane z inšpekcijskimi nalogami.

| (25) | V letu 2012 je Komisija naročila posebno študijo za preučitev obstoječih shem za označevanje odsotnosti gensko spremenjenih organizmov (GSO) v EU ter opredelitev in analizo elementov, ki jih je treba obravnavati v okviru možnega usklajenega pristopa EU za tako označevanje. O rezultatih te študije bo razpravljala z državami članicami in zainteresiranimi stranmi v letu 2013. Glede na rezultat študije in nadaljnjih razprav bo morda treba preučiti možnost nadaljnje uskladitve na tem področju. Komisija bi zato morala izvesti celovito oceno učinka več usklajevalnih pristopov, ki bi zahtevali poglobljeno analizo ekonomskih, socialnih, trgovinskih, potrošniških in okoljskih učinkov. Zagotoviti bi bilo treba ustrezna finančna sredstva za zbiranje podatkov in oceno različnih možnosti v podporo tej oceni učinka. |
| --- | --- |

(25)

V letu 2012 je Komisija naročila posebno študijo za preučitev obstoječih shem za označevanje odsotnosti gensko spremenjenih organizmov (GSO) v EU ter opredelitev in analizo elementov, ki jih je treba obravnavati v okviru možnega usklajenega pristopa EU za tako označevanje. O rezultatih te študije bo razpravljala z državami članicami in zainteresiranimi stranmi v letu 2013. Glede na rezultat študije in nadaljnjih razprav bo morda treba preučiti možnost nadaljnje uskladitve na tem področju. Komisija bi zato morala izvesti celovito oceno učinka več usklajevalnih pristopov, ki bi zahtevali poglobljeno analizo ekonomskih, socialnih, trgovinskih, potrošniških in okoljskih učinkov. Zagotoviti bi bilo treba ustrezna finančna sredstva za zbiranje podatkov in oceno različnih možnosti v podporo tej oceni učinka.

| (26) | Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (10) in Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih (11) določata sprejetje skupne metodologije za zbiranje informacij v državah članicah o uživanju in uporabi aditivov in arom za živila v EU. Takšna skupna metodologija je potrebna za zagotovitev, da je uporaba teh snovi v EU še naprej varna za potrošnike. Spremljanje bi se moralo v prvi vrsti osredotočiti na običajne in najvišje ravni uporabe aditivov in na nezaželene snovi, ki so prisotne v naravnih aromah ali nekaterih živilskih sestavinah. Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) bo to omogočilo zanesljive ocene izpostavljenosti, Komisiji pa sprejetje učinkovitih in sorazmernih ukrepov za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(26)

Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (10) in Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih (11) določata sprejetje skupne metodologije za zbiranje informacij v državah članicah o uživanju in uporabi aditivov in arom za živila v EU. Takšna skupna metodologija je potrebna za zagotovitev, da je uporaba teh snovi v EU še naprej varna za potrošnike. Spremljanje bi se moralo v prvi vrsti osredotočiti na običajne in najvišje ravni uporabe aditivov in na nezaželene snovi, ki so prisotne v naravnih aromah ali nekaterih živilskih sestavinah. Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) bo to omogočilo zanesljive ocene izpostavljenosti, Komisiji pa sprejetje učinkovitih in sorazmernih ukrepov za obvladovanje tveganja.

| (27) | Referenčni laboratoriji EU bi morali svoje delovne programe za leto 2014 predložiti do konca septembra letos. Komisija te programe oceni. Predhodno oceno teh programov za leto 2014 opravijo zunanji strokovnjaki. |
| --- | --- |

(27)

Referenčni laboratoriji EU bi morali svoje delovne programe za leto 2014 predložiti do konca septembra letos. Komisija te programe oceni. Predhodno oceno teh programov za leto 2014 opravijo zunanji strokovnjaki.

| (28) | Področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla (12), zajema samo prisotnost nedovoljenega gensko spremenjenega materiala v krmi. Navedena uredba vključuje klavzulo o ponovnem pregledu, s katero je Komisija pozvana, naj spremlja uporabo Uredbe in njen učinek na notranji trg ter nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, nosilce dejavnosti na področju živinoreje in druge nosilce dejavnosti ter po potrebi predloži predloge za pregled ukrepa. Treba bi bilo zbrati in analizirati začetne podatke, ki jih predložijo zainteresirane strani, ter katere koli nove podatke, da lahko Komisija utemelji oceno učinka sedanje ureditve v primerjavi z razširitvijo področja uporabe na živila. V podporo tej študiji bi bilo treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(28)

Področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla (12), zajema samo prisotnost nedovoljenega gensko spremenjenega materiala v krmi. Navedena uredba vključuje klavzulo o ponovnem pregledu, s katero je Komisija pozvana, naj spremlja uporabo Uredbe in njen učinek na notranji trg ter nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, nosilce dejavnosti na področju živinoreje in druge nosilce dejavnosti ter po potrebi predloži predloge za pregled ukrepa. Treba bi bilo zbrati in analizirati začetne podatke, ki jih predložijo zainteresirane strani, ter katere koli nove podatke, da lahko Komisija utemelji oceno učinka sedanje ureditve v primerjavi z razširitvijo področja uporabe na živila. V podporo tej študiji bi bilo treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva.

| (29) | Ta sklep o financiranju lahko zajema tudi plačilo zamudnih obresti na podlagi člena 92 finančne uredbe in člena 111 veljavnih pravil. |
| --- | --- |

(29)

Ta sklep o financiranju lahko zajema tudi plačilo zamudnih obresti na podlagi člena 92 finančne uredbe in člena 111 veljavnih pravil.

| (30) | Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) pravil uporabe. |
| --- | --- |

(30)

Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) pravil uporabe.

| (31) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(31)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

NASLOV I

Delovni program za izvajanje Odločbe Sveta 2009/470/ES

Člen 1

Sprejme se letni delovni program za izvajanje členov 16, 19, 20, 21, 23 in 27 Odločbe 2009/470/ES, kot je določen v Prilogi I.

Člen 2

Najvišji prispevek za izvajanje programa, odobren s tem naslovom, se določi v višini 6 764 700 EUR in se financira iz proračunske vrstice 17 04 02 01 splošnega proračuna Evropske unije za leto 2013.

Člen 3

Proračunsko izvajanje nalog, povezanih s točkama I.2.1 in I.2.2 v Prilogi I, se lahko prenese na Mednarodno organizacijo za zdravje živali (OIE) in Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki v svojih računovodskih, revizijskih in notranjih kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporabljata standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi.

NASLOV II

Delovni program za izvajanje fitosanitarne zakonodaje

Člen 4

Sprejme se letni delovni program za izvajanje Uredbe (ES) št. 1107/2009, določen v Prilogi II.

Člen 5

Najvišji prispevek za izvajanje programa, odobren s tem naslovom, se določi v višini 100 000 EUR in se financira iz proračunske vrstice 17 04 04 01 splošnega proračuna Evropske unije za leto 2013.

NASLOV III

Delovni program za izvajanje Uredbe (ES) št. 882/2004

Člen 6

Sprejme se letni delovni program za izvajanje člena 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004, kot je določen v Prilogi III.

Člen 7

Najvišji prispevek za izvajanje programa, odobren s tem naslovom, se določi v višini 888 582 EUR in se financira iz proračunske vrstice 17 04 07 01 splošnega proračuna Evropske unije za leto 2013.

NASLOV IV

Splošne določbe

Člen 8

Delovni programi iz naslovov I, II in III so sklepi o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe.

Člen 9

1.   Odredbodajalec lahko sprejme spremembe vsakega naslova, ki niso bistvenega pomena v smislu člena 94(4) pravil uporabe, v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti.

2.   Skupne spremembe sredstev, namenjenih za ukrepe iz vsakega delovnega programa, ki ne presegajo 10 % najvišjega prispevka iz členov 2, 5 in 7 tega sklepa, se ne štejejo za bistvene spremembe v smislu člena 94(4) pravil uporabe, če ne vplivajo bistveno na naravo in cilj delovnega programa.

Člen 10

Sredstva iz členov 2, 5 in 7 lahko zajemajo tudi zamudne obresti.

Člen 11

Ta sklep je naslovljen na imenovane odredbodajalce.

V Bruslju, 14. junija 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

2

(3)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1, kot je bila popravljena z UL L 191, 28.5.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

5

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

6

(7)  UL L 164, 26.6.2009, str. 64.

7

(8)  UL C 83, 30.3.2010, str. 47.

8

(9)  COM(2012) 6 final.

9

(10)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

10

(11)  UL L 354, 31.12.2008, str. 34.

11

(12)  UL L 166, 25.6.2011, str. 9.

12

---

PRILOGA I

Odločba Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine in zlasti členov 16, 19, 20, 21, 23 in 27 Odločbe – Delovni program za leto 2013

I.1   UVOD

Ta program vsebuje sedem glavnih tem za leto 2013. Na podlagi ciljev iz Odločbe 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 se proračunska sredstva in glavne dejavnosti razdelijo:

| (a) | za odhodke s skupnim upravljanjem (točka I.2):






  (i) | do največ 540 000 EUR za OIE (točka I.2.1) za organizacijo:






  — | svetovne konference o biološki zaščiti, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

za odhodke s skupnim upravljanjem (točka I.2):

(i)

do največ 540 000 EUR za OIE (točka I.2.1) za organizacijo:

—

svetovne konference o biološki zaščiti,

| — | regionalnih seminarjev o prostoživečih živalih, obveščanju o živalskih boleznih in varnosti reje živali ter |
| --- | --- |

—

regionalnih seminarjev o prostoživečih živalih, obveščanju o živalskih boleznih in varnosti reje živali ter

| — | regionalnih srečanj/konferenc o dobrobiti živali, sistemu za progresiven nadzor slinavke in parkljevke, stalnem skupnem odboru sredozemske mreže za zdravje živali ter o zdravju vodnih živali; |
| --- | --- |

—

regionalnih srečanj/konferenc o dobrobiti živali, sistemu za progresiven nadzor slinavke in parkljevke, stalnem skupnem odboru sredozemske mreže za zdravje živali ter o zdravju vodnih živali;

| (ii) | do največ 4 000 000 za FAO (točka I.2.2) za pomoč pri boju proti slinavki in parkljevki zunaj Unije; |
| --- | --- |

(ii)

do največ 4 000 000 za FAO (točka I.2.2) za pomoč pri boju proti slinavki in parkljevki zunaj Unije;

| (b) | za javna naročila (prek neposrednega centraliziranega upravljanja) (točka I.3):






  (i) | uporaba javnega razpisa za prispevek za dostop administratorjev v državah članicah do podatkovne baze veterinarske zakonodaje: 150 000 EUR (točka I.3.1); |
| --- | --- | --- |

(b)

za javna naročila (prek neposrednega centraliziranega upravljanja) (točka I.3):

(i)

uporaba javnega razpisa za prispevek za dostop administratorjev v državah članicah do podatkovne baze veterinarske zakonodaje: 150 000 EUR (točka I.3.1);

| (ii) | prispevek za horizontalno komunikacijo glede dejavnosti, povezanih z zdravjem živali: 112 700 EUR (točka I.3.2); |
| --- | --- |

(ii)

prispevek za horizontalno komunikacijo glede dejavnosti, povezanih z zdravjem živali: 112 700 EUR (točka I.3.2);

| (iii) | dogodki za podporo sedanji politiki na področju dobrobiti živali in vzdrževanje obstoječih komunikacijskih orodij: 782 000 EUR (točka I.3.3); |
| --- | --- |

(iii)

dogodki za podporo sedanji politiki na področju dobrobiti živali in vzdrževanje obstoječih komunikacijskih orodij: 782 000 EUR (točka I.3.3);

| (iv) | objava in razširjanje informacij za spodbujanje razprave o zdravju živali ter načel strategije za zdravje živali in dobrobit živali: 1 030 000 EUR (točka I.3.4); |
| --- | --- |

(iv)

objava in razširjanje informacij za spodbujanje razprave o zdravju živali ter načel strategije za zdravje živali in dobrobit živali: 1 030 000 EUR (točka I.3.4);

| (v) | zunanja predhodna ocena programov izkoreninjenja/spremljanja za leto 2013: 150 000 EUR (točka I.3.5). |
| --- | --- |

(v)

zunanja predhodna ocena programov izkoreninjenja/spremljanja za leto 2013: 150 000 EUR (točka I.3.5).

I.2   UKREP S SKUPNIM UPRAVLJANJEM

I.2.1   SVETOVNA ORGANIZACIJA ZA ZDRAVJE ŽIVALI (OIE)

Svetovna konferenca o biološki zaščiti, regionalni seminarji za informacijske točke OIE za prostoživeče živali v Evropi, obveščanje o boleznih živali in varnost živil živalskega izvora v proizvodni fazi; regionalna srečanja usmerjevalne skupine za evropsko platformo za dobrobit živali; regionalna konferenca o izvajanju progresivnega nadzora slinavke in parkljevke v srednji Aziji; regionalna srečanja stalnega skupnega odbora sredozemske mreže za zdravje živali (REMESA); prilagoditev orodja za razvrstitev in opredelitev bolezni v okviru študije OIE ter pripravo seznama in razvrstitev prednostnih živalskih bolezni, vključno s tistimi, ki se prenašajo na ljudi, da se lahko uporablja tudi za bolezni vodnih živali.

PRAVNA PODLAGA

Člen 23 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH SPORAZUMOV

En sporazum o prispevku za obdobje 2013–2014.

IZVAJALEC

Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, pristojna za izboljšanje zdravja živali po vsem svetu. OIE izdaja tudi standarde zdravstvenega varstva živali za mednarodno trgovino z živimi živalmi in proizvodi iz njih, ki jih Svetovna trgovinska organizacija priznava kot referenčna mednarodna sanitarna pravila.

Za:

| — | izboljšanje zdravja živali po vsem svetu in posledično zmanjšanje tveganja živalskih bolezni v EU, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zdravja živali po vsem svetu in posledično zmanjšanje tveganja živalskih bolezni v EU,

| — | spodbujanje politike in standardov Unije na področju zdravja in dobrobiti živali ter |
| --- | --- |

—

spodbujanje politike in standardov Unije na področju zdravja in dobrobiti živali ter

| — | olajšanje izvoza EU |
| --- | --- |

—

olajšanje izvoza EU

je pomembno, da pristop EU k zdravju in dobrobiti živali uporabljajo vse države članice OIE in da EU aktivno podpira konference in usposabljanja, ki jih organizira OIE.

Komisija in OIE sta 7. junija 2010 podpisali (priložen) dolgoročni okvirni sporazum, ki upravno in finančno ureja njuno sodelovanje, pri čemer se „Sporazum o prispevku Evropske unije z mednarodno organizacijo“ („Standardni sporazum o prispevku“) nanaša na svetovne, regionalne ali nacionalne programe in ukrepe, ki jih izvaja OIE ter financira ali sofinancira Evropska unija.

Pred tem je bila na podlagi štirih stebrov opravljena temeljita in celovita ocena OIE, v kateri je bilo ugotovljeno, da OIE v svojih računovodskih, revizijskih in kontrolnih postopkih ter postopkih za oddajo naročil uporablja standarde, ki zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi.

CILJI, KI JIH JE TREBA IZPOLNITI, IN PREDVIDENI REZULTATI

Seznanjanje vseh članic OIE s pristopom EU k zdravju in dobrobiti živali ter veterinarskemu javnemu zdravju s spodbujanjem politike in standardov Unije na konferencah in usposabljanjih, ki jih organizira OIE. Postopno izboljšanje zdravja in dobrobiti živali ter statusa veterinarskega javnega zdravja po vsem svetu, zmanjšanje tveganja v EU in olajšanje izvoza EU.

Zaključek študije o pripravi seznama in razvrstitvi prednostnih živalskih bolezni, vključno z boleznimi, ki se prenašajo na ljudi, ter prilagoditev orodja za razvrstitev in opredelitev bolezni, razvitega znotraj navedenega okvira, da se lahko uporablja tudi za bolezni vodnih živali. Ta zaključek je potreben za pripravo seznama bolezni v okviru nove zakonodaje EU o zdravju živali. To bo privedlo do boljšega določanja prednostnih ukrepov EU in boljše uporabe sredstev.

OPIS IN CILJI IZVEDBENEGA UKREPA

V nadaljnjem besedilu je prikazan pregled različnih ukrepov, ki se financirajo pod to točko.

IZVAJANJE

Skupno upravljanje.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA SKLENITEV SPORAZUMA O PRISPEVKU

Tretje četrtletje 2013.

NAJVIŠJI ZNESEK IN STOPNJA PRISPEVKA

540 000 EUR

Povzetek dejavnosti, ki jih bo OIE organizirala v obdobju 2013–2014:

| — | ena svetovna konferenca o biološki zaščiti (100 000 EUR), |
| --- | --- |

—

ena svetovna konferenca o biološki zaščiti (100 000 EUR),

| — | šest regionalnih konferenc/seminarjev (360 000 EUR) in |
| --- | --- |

—

šest regionalnih konferenc/seminarjev (360 000 EUR) in

| — | ena študija o razvrstitvi bolezni (80 000 EUR). |
| --- | --- |

—

ena študija o razvrstitvi bolezni (80 000 EUR).

I.2.2   FINANČNI PRISPEVEK ZA ODŠKODNINSKI SKLAD EVROPSKE KOMISIJE ZA OBVLADOVANJE SLINAVKE IN PARKLJEVKE (EUFMD) 911100MTF/INT/003/EGS PRI ORGANIZACIJI ZA PREHRANO IN KMETIJSTVO (FAO)

Cilj je pomagati v boju proti slinavki in parkljevki zunaj Unije. V ta namen je EUFMD pripravila strateški načrt za obdobje 2013–2017, ki zajema štiri stebre.

Prvi steber je namenjen izboljšanju pripravljenosti za krizno upravljanje v primeru slinavke in parkljevke v državah članicah, vključno z oblikovanjem okvira evropskih strokovnjakov pri kriznem upravljanju v primeru slinavke in parkljevke prek usposabljanj v realnem času, podpore za načrtovanje ravnanja v izrednih razmerah, razvoja podpornih orodij za upravljalce nadzora bolezni pri sprejemanju njihovih odločitev in programa za razvoj sistema zgodnjega opozarjanja in upravljanja bolezni na Balkanu.

Drugi steber je namenjen zmanjšanju tveganja za države članice zaradi slinavke in parkljevke v evropskih sosedskih državah prek progresivnega nadzora slinavke in parkljevke v sosednjih regijah, zlasti na območjih, ki mejijo na Turčijo in Izrael ter države v Severni Afriki.

Tretji steber je namenjen spodbujanju globalne strategije progresivnega nadzora slinavke in parkljevke prek strokovne podpore za dejavnosti, dogovorjene med FAO in OIE.

Četrti steber vključuje mehanizem za odziv na izredne krizne razmere v zvezi s slinavko in parkljevko v evropskih sosednjih državah, kar lahko vključuje dobavo cepiv v nujnih primerih v regije, ki predstavljajo tveganje za države članice.

PRAVNA PODLAGA

Člen 16 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PRISPEVKA

En sporazum o prispevku za obdobje 2013–2015, ki se bo izvajal na naslednji način:

| 1. | Bilanca stanja Odškodninskega sklada 911100MTF/INT/003/EGS na dan 31. avgusta 2013. |
| --- | --- |

1.

Bilanca stanja Odškodninskega sklada 911100MTF/INT/003/EGS na dan 31. avgusta 2013.

| 2. | Finančni prispevek Unije za Odškodninski sklad se določi v znesku največ 4 000 000 EUR za obdobje 24 mesecev od 1. septembra 2013. |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevek Unije za Odškodninski sklad se določi v znesku največ 4 000 000 EUR za obdobje 24 mesecev od 1. septembra 2013.

| 3. | Prvi obrok zneska iz odstavka 2 za leto 2013 se sestavi iz:






  (a) | bilance stanja iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

3.

Prvi obrok zneska iz odstavka 2 za leto 2013 se sestavi iz:

(a)

bilance stanja iz odstavka 1;

| (b) | prispevka Unije, potrebnega za zagotovitev, da je skupni znesek Odškodninskega sklada v USD enakovreden 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

prispevka Unije, potrebnega za zagotovitev, da je skupni znesek Odškodninskega sklada v USD enakovreden 2 000 000 EUR.

| 4. | Odhodki Odškodninskega sklada od 1. septembra 2013 do 31. avgusta 2015 se zagotovijo z letnimi prispevki Unije, ki se plačajo v letih 2014 oz. 2015. Vendar je plačilo navedenih prispevkov odvisno od razpoložljivih sredstev v proračunu Unije. |
| --- | --- |

4.

Odhodki Odškodninskega sklada od 1. septembra 2013 do 31. avgusta 2015 se zagotovijo z letnimi prispevki Unije, ki se plačajo v letih 2014 oz. 2015. Vendar je plačilo navedenih prispevkov odvisno od razpoložljivih sredstev v proračunu Unije.

| 5. | Letni prispevki Unije iz odstavka 4 temeljijo na finančnem poročilu, ki ga pripravi Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (EUFMD) za letno sejo izvršnega odbora ali dvoletno splošno sejo EUFMD na podlagi podrobne dokumentacije v skladu s pravili FAO ter Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma za financiranje dejavnosti FAO s strani Unije. |
| --- | --- |

5.

Letni prispevki Unije iz odstavka 4 temeljijo na finančnem poročilu, ki ga pripravi Evropska komisija za obvladovanje slinavke in parkljevke (EUFMD) za letno sejo izvršnega odbora ali dvoletno splošno sejo EUFMD na podlagi podrobne dokumentacije v skladu s pravili FAO ter Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma za financiranje dejavnosti FAO s strani Unije.

| 6. | Izvedbeni sporazum o uporabi in delovanju Odškodninskega sklada se sklene med Komisijo in FAO za obdobje 24 mesecev z začetkom 1. septembra 2013. |
| --- | --- |

6.

Izvedbeni sporazum o uporabi in delovanju Odškodninskega sklada se sklene med Komisijo in FAO za obdobje 24 mesecev z začetkom 1. septembra 2013.

| 7. | Odškodninski sklad skupaj upravljata Evropska komisija in EUFMD v skladu z izvedbenim sporazumom iz odstavka 6. |
| --- | --- |

7.

Odškodninski sklad skupaj upravljata Evropska komisija in EUFMD v skladu z izvedbenim sporazumom iz odstavka 6.

NAJVIŠJI ZNESEK IN STOPNJA PRISPEVKA

4 000 000 EUR

I.3   JAVNA NAROČILA

Splošna proračunska sredstva, rezervirana v letu 2013 za pogodbe o javnih naročilih, znašajo 2 224 700 EUR.

I.3.1   RAZPOLOŽLJIVOST VETERINARSKE ZAKONODAJE V INTERAKTIVNI PODATKOVNI BAZI ZA UPRAVE DRŽAV ČLANIC

PRAVNA PODLAGA

Člen 20 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena pogodba o izvajanju storitev.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Veterinarska zakonodaja vključuje številne elemente, kadar je za administratorje držav članic uporabno, da so jim le-ti na voljo na interaktiven način. Tako podatkovno bazo bi bilo treba posodobiti v 24 urah po objavi nove zakonodaje, zajemati pa bi morala prečiščene različice zadevne zakonodaje. Vključevati bi morala tudi za uporabo preproste preglede povezanih podatkov, ki so pomembni za vsakdanje delo veterinarskih organov v državah članicah.

Predviden prispevek bo omogočil, da bodo veterinarska zakonodaja in povezani podatki za leti 2014 in 2015 na voljo administratorjem v državah članicah na interaktiven in zlahka dostopen način.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Tretje četrtletje leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

150 000 EUR

I.3.2   HORIZONTALNI PRISPEVEK ZA KOMUNIKACIJO GLEDE DEJAVNOSTI, POVEZANIH Z ZDRAVJEM ŽIVALI

PRAVNA PODLAGA

Člen 20 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Okrog 10 posebnih pogodb na podlagi več okvirnih pogodb.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Horizontalni prispevek za komunikacijo glede dejavnosti, povezanih z zdravjem živali.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

V celotnem letu 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

112 700 EUR

I.3.3   DOGODKI V PODPORO SEDANJI POLITIKI NA PODROČJU DOBROBITI ŽIVALI IN VZDRŽEVANJA OBSTOJEČIH KOMUNIKACIJSKIH ORODIJ

PRAVNA PODLAGA

Člena 20 in 23 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

6 posebnih pogodb na podlagi obstoječih okvirnih pogodb.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

| (a) | priprava pisnih publikacij o dobrobiti živali (30 000 EUR); |
| --- | --- |

(a)

priprava pisnih publikacij o dobrobiti živali (30 000 EUR);

| (b) | dejavnosti v podporo izobraževanja otrok o dobrobiti živali (162 000 EUR); |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti v podporo izobraževanja otrok o dobrobiti živali (162 000 EUR);

| (c) | organizacija 2 regionalnih delavnic za veterinarje (120 000 EUR); |
| --- | --- |

(c)

organizacija 2 regionalnih delavnic za veterinarje (120 000 EUR);

| (d) | študija za pripravo poročila o učinku dejavnosti za dobrobit živali na konkurenčnost evropskih živinorejcev v globaliziranem svetu (100 000 EUR); |
| --- | --- |

(d)

študija za pripravo poročila o učinku dejavnosti za dobrobit živali na konkurenčnost evropskih živinorejcev v globaliziranem svetu (100 000 EUR);

| (e) | študija o dobrobiti psov in mačk (vključno z delavnico o trgovini) (200 000 EUR); |
| --- | --- |

(e)

študija o dobrobiti psov in mačk (vključno z delavnico o trgovini) (200 000 EUR);

| (f) | organizacija usposabljanja za zbiranje podatkov o brojlerjih (170 000 EUR). |
| --- | --- |

(f)

organizacija usposabljanja za zbiranje podatkov o brojlerjih (170 000 EUR).

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Od drugega četrtletja do tretjega četrtletja 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

782 000 EUR

I.3.4   OBJAVA IN RAZŠIRJANJE INFORMACIJ ZA SPODBUJANJE RAZPRAV O ZDRAVJU ŽIVALI, NAČELA STRATEGIJE ZA ZDRAVJE ŽIVALI

PRAVNA PODLAGA

Člen 20 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Sklenitev vsaj 10 posebnih pogodb o izvajanju storitev na podlagi okvirne pogodbe.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

| (a) | veterinarska konferenca leta 2013 v Bruslju o novi zakonodaji za zdravje živali za spodbujanje sodobnega, prožnega in poenostavljenega zakonodajnega okvira (100 000 EUR); |
| --- | --- |

(a)

veterinarska konferenca leta 2013 v Bruslju o novi zakonodaji za zdravje živali za spodbujanje sodobnega, prožnega in poenostavljenega zakonodajnega okvira (100 000 EUR);

| (b) | seminar za študente veterine za okrepitev sporočila „od vil do vilic“ (75 000 EUR); |
| --- | --- |

(b)

seminar za študente veterine za okrepitev sporočila „od vil do vilic“ (75 000 EUR);

| (c) | sodelovanje na mednarodnih prireditvah za spodbujanje celovitega pristopa k varnosti živil „od vil do vilic“ na dveh glavnih sejmih (300 000 EUR) in treh manjših sejmih (300 000 EUR). Namen sodelovanja na takih sejmih je okoli 2 milijonom prebivalcev predstaviti dodano vrednost in prednosti naše politike v njihovem vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje na mednarodnih prireditvah za spodbujanje celovitega pristopa k varnosti živil „od vil do vilic“ na dveh glavnih sejmih (300 000 EUR) in treh manjših sejmih (300 000 EUR). Namen sodelovanja na takih sejmih je okoli 2 milijonom prebivalcev predstaviti dodano vrednost in prednosti naše politike v njihovem vsakdanjem življenju;

| (d) | podpora za različne komunikacijske dejavnosti, povezane s sistemom TRACES (Trade Control and Expert System), vključno s spletno stranjo, letnim poročilom, zloženkami in medijskim dogodkom (55 000 EUR); |
| --- | --- |

(d)

podpora za različne komunikacijske dejavnosti, povezane s sistemom TRACES (Trade Control and Expert System), vključno s spletno stranjo, letnim poročilom, zloženkami in medijskim dogodkom (55 000 EUR);

| (e) | priprava publikacije in promocijskega materiala za zdravje živali (200 000 EUR). Le-ti bodo okrepili naše sporočilo o prednostih zdravja živali za državljane (ker so povezani z varnostjo hrane, zdravjem ljudi in gospodarstvom) in podpirali dejavnosti za razširjanje teh sporočil na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(e)

priprava publikacije in promocijskega materiala za zdravje živali (200 000 EUR). Le-ti bodo okrepili naše sporočilo o prednostih zdravja živali za državljane (ker so povezani z varnostjo hrane, zdravjem ljudi in gospodarstvom) in podpirali dejavnosti za razširjanje teh sporočil na lokalni ravni.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

V celotnem letu 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

1 030 000 EUR

I.3.5   ZUNANJA PREDHODNA OCENA PROGRAMOV IZKORENINJENJA/SPREMLJANJA ZA LETO 2014

PRAVNA PODLAGA

Člen 27 Odločbe 2009/470/ES.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 02 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Sklenitev vsaj 30 strokovnih pogodb z zunanjimi strokovnjaki, ki se izberejo prek razpisa za prijavo interesa.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Komisija v skladu s členom 27 Odločbe 2009/470/ES oceni predložene programe za leto 2014. Programi se lahko predložijo za enajst bolezni. Namen je, da predhodno oceno teh programov pregledata dva zunanja tehnična pomočnika na bolezen.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKA

Med junijem in julijem 2013.

OKVIRNI ZNESEK UKREPA

150 000 EUR

---

PRILOGA II

Delovni program za leto 2013

Zakonodaja o pesticidih

II.1   UVOD

Ta program zajema en izvedbeni ukrep za leto 2013.

II.2   JAVNA NAROČILA

ŠTUDIJA O NEZAKONITIH IN PONAREJENIH PESTICIDIH, KI ZAGOTAVLJA PREGLED VREDNOTENJ NADZORNIH DEJAVNOSTI ORGANOV DRŽAV ČLANIC IN INFORMACIJE O TRGOVINI Z NEZAKONITIMI IN PONAREJENIMI PESTICIDI

PRAVNA PODLAGA

Člen 76(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 04 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena pogodba.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

| — | ocena obstoječih kontrolnih ukrepov, ki jih izvajajo organi držav članic za fitofarmacevtska sredstva in aktivne snovi ter druge snovi v fitofarmacevtskih sredstvih, |
| --- | --- |

—

ocena obstoječih kontrolnih ukrepov, ki jih izvajajo organi držav članic za fitofarmacevtska sredstva in aktivne snovi ter druge snovi v fitofarmacevtskih sredstvih,

| — | zbiranje informacij o trgovini s ponarejenimi in nezakonitimi pesticidi ter |
| --- | --- |

—

zbiranje informacij o trgovini s ponarejenimi in nezakonitimi pesticidi ter

| — | ocena ustreznosti regulativnega okvira in ukrepov ter predlogi za izboljšanje/najboljše prakse. |
| --- | --- |

—

ocena ustreznosti regulativnega okvira in ukrepov ter predlogi za izboljšanje/najboljše prakse.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Tretje četrtletje 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

100 000 EUR

---

PRILOGA III

Delovni program za leto 2013

Uredba (ES) št. 882/2004

III.1   UVOD

Ta program zajema tri izvedbene ukrepe za leto 2013. Na podlagi člena 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004 o finančni podpori Unije za ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe, se proračunska sredstva in glavne dejavnosti razdelijo:

za javna naročila:

| — | potrditev veljavnosti metode odkrivanja Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) EN 1785:2003 za živila, ki so bila obdelana z ioniziranjem: 60 000 EUR (točka III.2.1), |
| --- | --- |

—

potrditev veljavnosti metode odkrivanja Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) EN 1785:2003 za živila, ki so bila obdelana z ioniziranjem: 60 000 EUR (točka III.2.1),

| — | ekonomska študija o protimikrobni odpornosti, ki jo pripravi OECD: 50 000 EUR (točka III.2.2), |
| --- | --- |

—

ekonomska študija o protimikrobni odpornosti, ki jo pripravi OECD: 50 000 EUR (točka III.2.2),

| — | horizontalni prispevek h komunikacijam, povezanim z nadzorom hrane in krme, zlasti za posodobitev ustreznih delov spletnih strani ter za oblikovanje in zasnovo audiovizualnega in tiskanega materiala: 203 582 EUR (točka III.2.3), |
| --- | --- |

—

horizontalni prispevek h komunikacijam, povezanim z nadzorom hrane in krme, zlasti za posodobitev ustreznih delov spletnih strani ter za oblikovanje in zasnovo audiovizualnega in tiskanega materiala: 203 582 EUR (točka III.2.3),

| — | komunikacija o inšpekcijskih nalogah Urada za prehrano in veterinarstvo: 150 000 EUR (točka III.2.4), |
| --- | --- |

—

komunikacija o inšpekcijskih nalogah Urada za prehrano in veterinarstvo: 150 000 EUR (točka III.2.4),

| — | ocena učinka v zvezi s potrebo po določbah EU o shemah za prostovoljno označevanje odsotnosti GSO: 100 000 EUR (točka III.2.5), |
| --- | --- |

—

ocena učinka v zvezi s potrebo po določbah EU o shemah za prostovoljno označevanje odsotnosti GSO: 100 000 EUR (točka III.2.5),

| — | razvoj skupne metodologije za zbiranje informacij v državah članicah o uživanju in uporabi aditivov in arom za živila v Evropski uniji: 150 000 EUR (točka III.2.6), |
| --- | --- |

—

razvoj skupne metodologije za zbiranje informacij v državah članicah o uživanju in uporabi aditivov in arom za živila v Evropski uniji: 150 000 EUR (točka III.2.6),

| — | zunanja predhodna ocena programov, ki jih predstavijo referenčni laboratoriji EU: 75 000 EUR (točka III.2.7), |
| --- | --- |

—

zunanja predhodna ocena programov, ki jih predstavijo referenčni laboratoriji EU: 75 000 EUR (točka III.2.7),

| — | študija za zbiranje novih in obstoječih podatkov za ocenjevanje učinka izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 na notranji trg ter nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, nosilce dejavnosti na področju živinoreje in druge nosilce dejavnosti: 100 000 EUR (točka III.2.8). |
| --- | --- |

—

študija za zbiranje novih in obstoječih podatkov za ocenjevanje učinka izvajanja Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 na notranji trg ter nosilce dejavnosti poslovanja s krmo, nosilce dejavnosti na področju živinoreje in druge nosilce dejavnosti: 100 000 EUR (točka III.2.8).

III.2   JAVNA NAROČILA

Splošna proračunska sredstva, rezervirana v letu 2013 za pogodbe o javnih naročilih, znašajo 694 000 EUR.

III.2.1   POTRDITEV VELJAVNOSTI METODE ODKRIVANJA EVROPSKEGA ODBORA ZA STANDARDIZACIJO (CEN) EN 1785:2003 ZA ŽIVILA, OBDELANA Z IONIZACIJO

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena upravna ureditev.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Testi robustnosti razpoložljivih metod odkrivanja označevalcev za obsevanje v Skupnem raziskovalnem središču (JRC).

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Prva polovica leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

60 000 EUR

III.2.2   EKONOMSKA ŠTUDIJA O PROTIMIKROBNI ODPORNOSTI, KI JO PRIPRAVI OECD

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena pogodba.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Sedanjo pobudo politike Komisije v zvezi s protimikrobno odpornostjo bi bilo treba podpreti z ekonomsko analizo, ki bi jasno pokazala učinek protimikrobne odpornosti.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Druga polovica leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

50 000 EUR

III.2.3   HORIZONTALNI PRISPEVEK H KOMUNIKACIJI, POVEZANI Z NADZOROM HRANE IN KRME, ZLASTI ZA POSODOBITEV USTREZNIH DELOV SPLETNIH STRANI TER ZA OBLIKOVANJE IN ZASNOVO AUDIOVIZUALNEGA IN TISKANEGA MATERIALA

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Okrog 10 pogodb o storitvah na podlagi več okvirnih pogodb.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Horizontalni prispevek h komunikaciji, povezani z nadzorom hrane in krme, zlasti za posodobitev ustreznih delov spletnih strani ter za oblikovanje in zasnovo audiovizualnega in tiskanega materiala.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Skozi celotno leto 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

203 582 EUR

III.2.4   KOMUNIKACIJA O INŠPEKCIJSKIH NALOGAH URADA ZA PREHRANO IN VETERINARSTVO

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Okrog 5 posebnih pogodb na podlagi več okvirnih pogodb.

PREDMET PREDVIDENE POGODBE

Priprava publikacije in promocijskega materiala, povezanih z inšpekcijskimi dejavnostmi.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Skozi celotno leto 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

150 000 EUR

III.2.5   OCENA UČINKA V ZVEZI S POTREBO PO DOLOČBAH EU O SHEMAH ZA PROSTOVOLJNO OZNAČEVANJE ODSOTNOSTI GSO

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena ali več pogodb, odvisno od izida tekoče študije, ki jo je začela Komisija.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Zbiranje podatkov in ocena možnosti v podporo ocene učinka v zvezi s pristopi EU za usklajevanje pravil o shemah za prostovoljno označevanje odsotnosti GSO na ravni EU.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Druga polovica leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

100 000 EUR

III.2.6   RAZVOJ SKUPNE METODOLOGIJE ZA ZBIRANJE INFORMACIJ V DRŽAVAH ČLANICAH O UŽIVANJU IN UPORABI ADITIVOV IN AROM ZA ŽIVILA V EVROPSKI UNIJI

PRAVNA PODLAGA

Člen 29 Uredbe (ES) št. 1333/2008 in člen 23 Uredbe (ES) št. 1334/2008.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ena ali več pogodb.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

| — | zbiranje informacij o sedanjih sistemih spremljanja aditivov in arom za živila, |
| --- | --- |

—

zbiranje informacij o sedanjih sistemih spremljanja aditivov in arom za živila,

| — | opredelitev posebnih potreb Evropske agencije za varnost hrane, |
| --- | --- |

—

opredelitev posebnih potreb Evropske agencije za varnost hrane,

| — | priporočanje smernic za pristop na ravni EU k spremljanju aditivov in arom za živila. |
| --- | --- |

—

priporočanje smernic za pristop na ravni EU k spremljanju aditivov in arom za živila.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Druga polovica leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

150 000 EUR

III.2.7   ZUNANJA PREDHODNA OCENA PROGRAMOV REFERENČNIH LABORATORIJEV EU ZA LETO 2014

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Sklenitev vsaj 15 strokovnih pogodb z zunanjimi strokovnjaki, ki bodo izbrani prek razpisa za prijavo interesa.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Referenčni laboratoriji EU morajo svoje delovne programe za leto 2014 predložiti do konca septembra 2013. Komisija te programe oceni. Programi se lahko predložijo za 44 tem. Namen tega je predhodna ocena nekaterih programov, ki jo opravijo zunanji strokovnjaki.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKA

Jesen 2013.

OKVIRNI ZNESEK UKREPA

75 000 EUR

III.2.8   ŠTUDIJA ZA ZBIRANJE NOVIH IN OBSTOJEČIH PODATKOV ZA OCENO UČINKA IZVAJANJA UREDBE KOMISIJE (EU) št. 619/2011 NA NOTRANJI TRG TER NA NOSILCE DEJAVNOSTI POSLOVANJA S KRMO, NOSILCE DEJAVNOSTI NA PODROČJU ŽIVINOREJE IN DRUGE NOSILCE DEJAVNOSTI

PRAVNA PODLAGA

Člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

PRORAČUNSKA VRSTICA

17 04 07 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Sklenitev posebne pogodbe o storitvah.

PREDMET PREDVIDENEGA NAROČILA (ČE JE MOGOČE)

Zbiranje in analiza podatkov vseh zainteresiranih strani v zvezi z verjetnim učinkom razširitve ali nerazširitve področja uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 619/2011 na živila v okviru priprave ocene učinka.

IZVAJANJE

Neposredno centralizirano.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKA

Jesen 2013.

OKVIRNI ZNESEK UKREPA

100 000 EUR

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/38

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. junija 2013

o financiranju delovnega programa 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“

2013/C 170/07

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), zlasti člena 84 Uredbe,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), zlasti člena 94 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (3), zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (4), zlasti člena 2(1)(i) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (5), zlasti člena 66(1)(b) in (c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa splošna pravila za izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti s pravili, ki se nanašajo zlasti na preprečevanje, odstranjevanje ali zmanjševanje sprejemljivih stopenj tveganja za ljudi in živali, zagotavljanje poštenih praks v trgovini s krmo in živili ter zaščito interesov potrošnikov. Člen 51 navedene uredbe določa, da Komisija lahko organizira tečaje usposabljanja za osebje pristojnih organov držav članic, odgovornih za uradni nadzor iz navedene uredbe, na katerih lahko sodelujejo udeleženci iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju. Navedeni tečaji lahko zajemajo zlasti usposabljanje o zakonodaji Skupnosti o krmi in živilih ter pravilih o zdravju in dobrobiti živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa splošna pravila za izvajanje uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti s pravili, ki se nanašajo zlasti na preprečevanje, odstranjevanje ali zmanjševanje sprejemljivih stopenj tveganja za ljudi in živali, zagotavljanje poštenih praks v trgovini s krmo in živili ter zaščito interesov potrošnikov. Člen 51 navedene uredbe določa, da Komisija lahko organizira tečaje usposabljanja za osebje pristojnih organov držav članic, odgovornih za uradni nadzor iz navedene uredbe, na katerih lahko sodelujejo udeleženci iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju. Navedeni tečaji lahko zajemajo zlasti usposabljanje o zakonodaji Skupnosti o krmi in živilih ter pravilih o zdravju in dobrobiti živali.

| (2) | Člen 2(1)(i) Direktive 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti določa pravni instrument za organizacijo tečajev na področju zdravja rastlin. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(1)(i) Direktive 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti določa pravni instrument za organizacijo tečajev na področju zdravja rastlin.

| (3) | Komisija je oblikovala program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, da bi dosegla cilje iz Uredbe (ES) št. 882/2004. Sporočilo Komisije z dne 20. septembra 2006 Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (6) ugotavlja možnosti za organizacijo usposabljanja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je oblikovala program „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“, da bi dosegla cilje iz Uredbe (ES) št. 882/2004. Sporočilo Komisije z dne 20. septembra 2006 Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (6) ugotavlja možnosti za organizacijo usposabljanja v prihodnosti.

| (4) | Zato bi bilo treba sprejeti delovni program 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin za izvajanje programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ v državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba sprejeti delovni program 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin za izvajanje programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ v državah članicah.

| (5) | S Sklepom Komisije 2008/544/ES (7) z dne 20. junija 2008 se je „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikovala v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“ (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je bila s Sklepom Komisije C(2008) 4943 z dne 9. septembra 2008 pooblaščena za izvajanje nekaterih vodstvenih nalog in nalog izvajanja programa, ki se nanašajo na ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES. Agenciji bi bilo zato treba dodeliti subvencijo za leto 2013 za financiranje stroškov delovanja pri dejavnostih, povezanih s programom „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“. |
| --- | --- |

(5)

S Sklepom Komisije 2008/544/ES (7) z dne 20. junija 2008 se je „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikovala v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“ (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je bila s Sklepom Komisije C(2008) 4943 z dne 9. septembra 2008 pooblaščena za izvajanje nekaterih vodstvenih nalog in nalog izvajanja programa, ki se nanašajo na ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES. Agenciji bi bilo zato treba dodeliti subvencijo za leto 2013 za financiranje stroškov delovanja pri dejavnostih, povezanih s programom „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“.

| (6) | V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94(1) pravil uporabe mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Evropske unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene sestavine ukrepa, vključno z odhodki. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94(1) pravil uporabe mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Evropske unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene sestavine ukrepa, vključno z odhodki.

| (7) | Zaradi dovolj natančnega okvira delovnega programa 2013 ta sklep predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 94(2) in (3) pravil uporabe. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi dovolj natančnega okvira delovnega programa 2013 ta sklep predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 94(2) in (3) pravil uporabe.

| (8) | Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) pravil uporabe. |
| --- | --- |

(8)

Za uporabo tega sklepa je primerno opredeliti izraz „bistvena sprememba“ v smislu člena 94(4) pravil uporabe.

| (9) | V skladu s členom 92 finančne uredbe morajo biti potrditev, odobritev in plačilo odhodkov izvedeni v rokih, določenih v pravilih uporabe. Navedena pravila prav tako opredeljujejo okoliščine, v katerih so upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, upravičeni do zamudnih obresti v breme proračunske postavke, iz katere je bila plačana glavnica. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 92 finančne uredbe morajo biti potrditev, odobritev in plačilo odhodkov izvedeni v rokih, določenih v pravilih uporabe. Navedena pravila prav tako opredeljujejo okoliščine, v katerih so upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, upravičeni do zamudnih obresti v breme proračunske postavke, iz katere je bila plačana glavnica.

| (10) | V tem sklepu bi bilo zato treba določiti pravila o plačilu zamudnih obresti zaradi zapadlih plačil, povezanih z ukrepi iz delovnega programa 2013 – |
| --- | --- |

(10)

V tem sklepu bi bilo zato treba določiti pravila o plačilu zamudnih obresti zaradi zapadlih plačil, povezanih z ukrepi iz delovnega programa 2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Delovni program 2013 za izvajanje programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ iz Priloge se s tem sprejme. Ta delovni program je sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe.

Člen 2

1.   Skupni znesek finančnega prispevka za izvajanje delovnega programa znaša 16 170 000 EUR in ga je treba financirati iz naslednjih proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije za leto 2013:

| (a) | proračunska vrstica št. 17 04 07 01: 14 200 000 EUR |
| --- | --- |

(a)

proračunska vrstica št. 17 04 07 01: 14 200 000 EUR

| (b) | proračunska vrstica št. 17 04 04 01: 600 000 EUR |
| --- | --- |

(b)

proračunska vrstica št. 17 04 04 01: 600 000 EUR

| (c) | proračunska vrstica št. 17 01 04 05: 200 000 EUR |
| --- | --- |

(c)

proračunska vrstica št. 17 01 04 05: 200 000 EUR

| (d) | proračunska vrstica št. 17 01 04 31: 1 170 000 EUR |
| --- | --- |

(d)

proračunska vrstica št. 17 01 04 31: 1 170 000 EUR

2.   Znesek iz odstavka 1(d) se plača Izvajalski agenciji za zdravje in potrošnike in predstavlja subvencijo za delovanje.

3.   Zamudne obresti zaradi zapadlega plačila se prav tako lahko plačajo iz istih proračunskih vrstic iz točke 1 (a) in (b), v skladu s členom 92 finančne uredbe.

Člen 3

Skupne spremembe sredstev, namenjenih za posebne ukrepe, zajete v delovnem programu, ki ne presegajo 20 % najvišjega finančnega prispevka iz člena 2(1), se ne štejejo za spremembe bistvenega pomena v smislu člena 94(4) pravil uporabe, če ne vplivajo bistveno na naravo in cilj delovnega programa.

Odredbodajalec lahko take spremembe sprejme v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in načelom sorazmernosti.

V Bruslju, 10. junija 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

4

(5)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  COM(2006) 519 final z dne 20. septembra 2006.

6

(7)  UL L 173, 3.7.2008, str. 27.

7

---

PRILOGA

Delovni program 2013 o usposabljanju na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin v okviru programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“

1.1   Uvod

Ta delovni program vsebuje tri izvedbene ukrepe za leto 2013. Na podlagi ciljev iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES se razdelijo proračunska sredstva in določijo naslednji glavni ukrepi:

| 1.2   Javna naročila (izvedena s posrednim centraliziranim upravljanjem): |
| --- |
| 1.2.1 | Usposabljanje: zunanja naročila za izvedbo programa za usposabljanje |

Javna naročila (izvedena s posrednim centraliziranim upravljanjem):

1.2.1

Usposabljanje: zunanja naročila za izvedbo programa za usposabljanje

14 800 000 EUR

| 1.2.2 | Usposabljanje: oprema, orodja in podpora za IT, promocijsko gradivo, informacijska in komunikacijska podpora ter konference |
| --- | --- |

1.2.2

Usposabljanje: oprema, orodja in podpora za IT, promocijsko gradivo, informacijska in komunikacijska podpora ter konference

200 000 EUR

| 1.3 | Drugi ukrepi: Subvencija za delovanje za Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike |
| --- | --- |

1.3

Drugi ukrepi: Subvencija za delovanje za Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike

1 170 000 EUR

SKUPAJ

16 170 000 EUR

1.2   Javna naročila

Splošna proračunska sredstva, v letu 2013 rezervirana za pogodbe o javnih naročilih, znašajo 15 000 000 EUR.

1.2.1   Usposabljanje: Zunanja naročila za izvedbo programa za usposabljanje

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 51 in člen 66(1)(b)

Direktiva 2000/29/ES, člen 2(1)(i)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunski vrstici: 17 04 07 01 in 17 04 04 01

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Za vsako navedeno tehnično vprašanje se sklene ena ali več neposrednih ali okvirnih pogodb za izvajanje storitev. Ocenjuje se, da bo podpisanih približno 15 neposrednih ali posebnih pogodb za izvajanje storitev. Zunanji izvajalci večinoma sodelujejo pri organizacijskih in logističnih vprašanjih usposabljanja.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

V letu 2013 bodo usposabljanja v državah članicah zajemala naslednje teme:

| Dejavnosti | Znesek v EUR |
| --- | --- |
| HACCP | 1 930 000 |
| Zdravje živali (čebele in eksotične živali) | 1 240 000 |
| Nadzor aditivov za živila | 1 085 000 |
| Nadzor ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini | 855 000 |
| Ocena tveganja | 880 000 |
| Načrtovanje izrednih ukrepov in nadzor bolezni | 1 090 000 |
| Nadzor transmisivnih spongiformnih encefalopatij | 515 000 |
| Nadzor nad novimi in nastajajočimi nevarnostmi za zdravje rastlin | 600 000 |
| Podpora za revizije pregledov Unije | 855 000 |
| Fitofarmacevtska sredstva (dovoljenje in trajnostna raba) | 1 165 000 |
| Higiena živil in nadzor nad primarno proizvodnjo | 975 000 |
| Higiena živil in prožnost | 1 165 000 |
| Nove tehnike prehranskih raziskav | 615 000 |
| RASFF | 600 000 |
| Nadzor nad pridobivanjem semena in zarodkov | 640 000 |
| Druge zadeve in študije, povezane z zdravjem in dobrobitjo živali, zdravjem rastlin in varnostjo živil, konference, pomoč, orodja za učenje in ocene | 590 000 |
| SKUPAJ | 14 800 000 |

Dejavnosti

Znesek v EUR

HACCP

1 930 000

Zdravje živali (čebele in eksotične živali)

1 240 000

Nadzor aditivov za živila

1 085 000

Nadzor ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini

855 000

Ocena tveganja

880 000

Načrtovanje izrednih ukrepov in nadzor bolezni

1 090 000

Nadzor transmisivnih spongiformnih encefalopatij

515 000

Nadzor nad novimi in nastajajočimi nevarnostmi za zdravje rastlin

600 000

Podpora za revizije pregledov Unije

855 000

Fitofarmacevtska sredstva (dovoljenje in trajnostna raba)

1 165 000

Higiena živil in nadzor nad primarno proizvodnjo

975 000

Higiena živil in prožnost

1 165 000

Nove tehnike prehranskih raziskav

615 000

RASFF

600 000

Nadzor nad pridobivanjem semena in zarodkov

640 000

Druge zadeve in študije, povezane z zdravjem in dobrobitjo živali, zdravjem rastlin in varnostjo živil, konference, pomoč, orodja za učenje in ocene

590 000

SKUPAJ

14 800 000

IZVAJANJE

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike bo imela za upravljanje in uporabo na voljo 14 620 000 EUR (za financiranje ukrepov za varnost živil na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 in Direktive 2000/29/ES) (Sklep Komisije 2008/544/ES). Preostalih 180 000 EUR bo Komisija uporabila za kritje stroškov študij, konferenc in ocen.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Približno med majem in septembrom, da bodo pogodbe podpisane še leta 2013.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

14 800 000 EUR

1.2.2   Usposabljanje: oprema, orodja in podpora za IT, promocijsko gradivo, informacijska in komunikacijska podpora ter konference

PRAVNA PODLAGA

Uredba (ES) št. 882/2004, člen 66(1)(c)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 01 04 05

OKVIRNO ŠTEVILO IN VRSTA PREDVIDENIH NAROČIL

Ocenjuje se, da bosta podpisani približno 2 posebni pogodbi na podlagi obstoječih okvirnih pogodb.

PREDMET PREDVIDENIH NAROČIL (ČE JE MOGOČE)

Ukrepi, ki so financirani iz tega proračuna, so namenjeni pripravi programov usposabljanja, opremi, orodjem ter podpori za IT in e-učenje, promocijskemu gradivu, informacijski in komunikacijski podpori ter konferencam.

IZVAJANJE

Ta ukrep bo neposredno izvajal GD za zdravje in potrošnike.

OKVIRNO ČASOVNO OBDOBJE ZA ZAČETEK POSTOPKOV JAVNEGA RAZPISA

Približno med majem in oktobrom.

OKVIRNI ZNESEK ZA JAVNE RAZPISE

200 000 EUR

1.3   Drugi ukrepi: Subvencija za delovanje za Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike

PRAVNA PODLAGA

Uredba Sveta (ES) št. 58/2003, zlasti člen 12(3)

PRORAČUNSKA VRSTICA

Proračunska vrstica: 17 01 04 31

ZNESEK

1 170 000 EUR

OPIS IN CILJ IZVEDBENEGA UKREPA

S tem proračunom se financira subvencija za delovanje Agencije za leto 2013, ki se nanaša na programe v „razdelku 2 finančnega okvira“. Iz proračunske vrstice 17 01 04 31 se financira del subvencije za delovanje Agencije za leto 2013, namenjen programu „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“. V skladu s členom 12(3) Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 se bo subvencija za delovanje črpala iz finančnih sredstev za programe Unije, ki jih upravlja Agencija. V proračunu za leto 2013 sta bili oblikovani dve ločeni proračunski vrstici za subvencijo, ki se izplača Agenciji, in sicer ena za programe v razdelku 2, druga pa za programe v razdelku 3b finančnih okvirov.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/43

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/08

| 1. | Komisija je 7. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Selena Bidco Limited („Bidco“, Jersey), ki je pod nadzorom podjetja KKR & Co. LP („KKR“, ZDA), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem South Staffordshire Plc in povezanimi podjetji („ciljno podjetje“, ZK). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Selena Bidco Limited („Bidco“, Jersey), ki je pod nadzorom podjetja KKR & Co. LP („KKR“, ZDA), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem South Staffordshire Plc in povezanimi podjetji („ciljno podjetje“, ZK).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za KKR: zagotavljanje širokega spektra storitev upravljanja alternativnih naložb za javne in zasebne tržne vlagatelje ter kapitalskih tržnih rešitev za podjetje, svoja portfeljska podjetja in stranke, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za KKR: zagotavljanje širokega spektra storitev upravljanja alternativnih naložb za javne in zasebne tržne vlagatelje ter kapitalskih tržnih rešitev za podjetje, svoja portfeljska podjetja in stranke,

| — | za South Straffordshire Plc: zagotavljanje storitev oskrbe s pitno vodo na vodooskrbnih območjih Južni Staffordshire in Cambridge; zagotavljanje drugih pomožnih storitev, povezanih z vodo; in dobava vodnih barov. |
| --- | --- |

—

za South Straffordshire Plc: zagotavljanje storitev oskrbe s pitno vodo na vodooskrbnih območjih Južni Staffordshire in Cambridge; zagotavljanje drugih pomožnih storitev, povezanih z vodo; in dobava vodnih barov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/44

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/09

| 1. | Komisija je 7. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BayWa Agri GmbH, hčerinsko podjetje družbe BayWa AG (Nemčija) v njeni 100-odstotni lasti, na drug način pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje BayWa Agri GmbH, hčerinsko podjetje družbe BayWa AG (Nemčija) v njeni 100-odstotni lasti, na drug način pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | BayWa AG je trgovski in storitveni koncern, dejaven po vsem svetu v treh glavnih segmentih, in sicer v kmetijstvu, energetiki in gradbeništvu. Segment kmetijstva je razdeljen na tri podsegmente: trgovino s kmetijskimi proizvodi, sadje in tehnologijo. Podjetje med drugim trguje s kmetijsko tehnologijo, pridobiva rastlinske kmetijske proizvode in trguje z njimi ter prodaja kmetijsko opremo, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

BayWa AG je trgovski in storitveni koncern, dejaven po vsem svetu v treh glavnih segmentih, in sicer v kmetijstvu, energetiki in gradbeništvu. Segment kmetijstva je razdeljen na tri podsegmente: trgovino s kmetijskimi proizvodi, sadje in tehnologijo. Podjetje med drugim trguje s kmetijsko tehnologijo, pridobiva rastlinske kmetijske proizvode in trguje z njimi ter prodaja kmetijsko opremo,

| — | Bohnhorst Agrarhandel GmbH je mednarodno dejavno podjetje za trgovino s kmetijskimi proizvodi, ki prodaja kmetijske proizvode in opremo kmetom in trgovcem. Podjetje Bohnhorst poleg tega zagotavlja tudi storitve na področju dobave proizvodnih sredstev ter nabave, skladiščenja, pretovora, trženja in transporta pridelkov. |
| --- | --- |

—

Bohnhorst Agrarhandel GmbH je mednarodno dejavno podjetje za trgovino s kmetijskimi proizvodi, ki prodaja kmetijske proizvode in opremo kmetom in trgovcem. Podjetje Bohnhorst poleg tega zagotavlja tudi storitve na področju dobave proizvodnih sredstev ter nabave, skladiščenja, pretovora, trženja in transporta pridelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/45

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 170/10

| 1. | Komisija je 10. junija 2013 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“, Norveška) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Germanischer Lloyd SE („Germanischer Lloyd“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. junija 2013 v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) prejela priglasitev predlagane koncentracije, s katero podjetje Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“, Norveška) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Germanischer Lloyd SE („Germanischer Lloyd“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje SDNV: testiranja, inšpekcijski pregledi, storitve potrjevanja, preverjanja in klasifikacije ter povezane svetovalne storitve v pomorskem sektorju, v sektorju nafte in plina, energetskem sektorju in sektorju poslovnega zavarovanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje SDNV: testiranja, inšpekcijski pregledi, storitve potrjevanja, preverjanja in klasifikacije ter povezane svetovalne storitve v pomorskem sektorju, v sektorju nafte in plina, energetskem sektorju in sektorju poslovnega zavarovanja,

| — | za podjetje Germanischer Lloyd: testiranja, inšpekcijski pregledi, storitve potrjevanja, preverjanja in klasifikacije ter povezane svetovalne storitve v pomorskem sektorju, v sektorju nafte in plina ter sektorju obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

—

za podjetje Germanischer Lloyd: testiranja, inšpekcijski pregledi, storitve potrjevanja, preverjanja in klasifikacije ter povezane svetovalne storitve v pomorskem sektorju, v sektorju nafte in plina ter sektorju obnovljivih virov energije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/46

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 170/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo za spremembo v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„LILIPUTAS“

ES št.: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Liliputas“

2.   Država članica ali tretja država

Litva

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Liliputas“ je ročno izdelan poltrdi sir z visoko vsebnostjo maščobe (50 % v suhi snovi). Ima obliko valja z zaokroženimi robovi. Visok je med 7,5 in 13,0 cm, v premeru meri med 7,0 in 8,5 cm ter tehta med 0,4 in 0,7 kg. Sir se proizvaja v vasi Belvederis iz standardiziranega pasteriziranega kravjega mleka, ki se ga obdeluje po usirjenju. Sirno testo se nato zavije v pletene bombažne prtiče in stisne v tradicionalnih valjastih modelih. Sir zori vsaj en mesec ob delovanju lastne mikroflore in pod vplivom mikroflore iz ozračja, in sicer mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith, ki se naravno razvije v kleteh iz omejenega geografskega območja iz točke 4.

Ime sira „Liliputas“ izvira iz njegove velikosti, organoleptične lastnosti pa pridobi med zorenjem v majhnih kroglah ob prisotnosti plesni Penicillium pallidum Smith.

Preglednica 1

Organoleptični kazalniki sira „Liliputas“

| Kazalnik | Opis |
| --- | --- |
| Videz | Skorja je gladka, pod njo ni debele plasti, prekrita pa je z mešanico parafina in polimera ali drugo ovojnico iz različnih snovi. Na skorji so lahko vidni odtisi prtiča ali modela. |
| Okus in aroma | Sveža okus in aroma po mlečni kislini, značilna za fermentirane sire. Okus je lahko nekoliko trpek in slan. |
| Konsistenca | Sir je homogen, dokaj čvrst, elastičen, žvečljiv. |
| Prečni prerez | Ob prerezu so včasih vidne majhne, naključno razporejene luknje, ki so lahko ovalne, oglate ali nekoliko sploščene. |
| Barva | Od rumenkaste do rumene, enakomerna. |

Kazalnik

Opis

Videz

Skorja je gladka, pod njo ni debele plasti, prekrita pa je z mešanico parafina in polimera ali drugo ovojnico iz različnih snovi. Na skorji so lahko vidni odtisi prtiča ali modela.

Okus in aroma

Sveža okus in aroma po mlečni kislini, značilna za fermentirane sire. Okus je lahko nekoliko trpek in slan.

Konsistenca

Sir je homogen, dokaj čvrst, elastičen, žvečljiv.

Prečni prerez

Ob prerezu so včasih vidne majhne, naključno razporejene luknje, ki so lahko ovalne, oglate ali nekoliko sploščene.

Barva

Od rumenkaste do rumene, enakomerna.

Preglednica 2

Fizikalno-kemijske lastnosti sira „Liliputas“

| Kazalnik | Vsebnost (%) |
| --- | --- |
| Vsebnost maščobe v suhi snovi | 50,0 ± 1,6 |
| Najmanjša vsebnost suhe snovi | 56,0 |
| Skupna vsebnost soli | 2,0–3,0 |

Kazalnik

Vsebnost (%)

Vsebnost maščobe v suhi snovi

50,0 ± 1,6

Najmanjša vsebnost suhe snovi

56,0

Skupna vsebnost soli

2,0–3,0

Preglednica 3

Povprečna hranilna vrednost 100 g sira „Liliputas“

| Maščobe (g) | Beljakovine (g) | Ogljikovi hidrati (g) | Kalorična vrednost |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Maščobe (g)

Beljakovine (g)

Ogljikovi hidrati (g)

Kalorična vrednost

Kcal

KJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

| — | kravje mleko |
| --- | --- |

—

kravje mleko

| — | mlečna kislina in kulture aromatičnih bakterij |
| --- | --- |

—

mlečna kislina in kulture aromatičnih bakterij

| — | encimi za usirjenje mleka |
| --- | --- |

—

encimi za usirjenje mleka

| — | kuhinjska sol |
| --- | --- |

—

kuhinjska sol

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Glede krme ne obstajajo posebne zahteve glede kakovosti niti izvora.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

| — | Priprava in usirjenje mleka z encimi. Mleko, ki je namenjeno proizvodnji sira, se pasterizira in pripravi v skladu s standardi tako, da vsebnost maščobe v suhi snovi zorjenega sira upošteva zahteve iz točke 3.2. Mleko se usiri z dodajanjem encimov, fermentov in kalcijevega klorida. |
| --- | --- |

—

Priprava in usirjenje mleka z encimi. Mleko, ki je namenjeno proizvodnji sira, se pasterizira in pripravi v skladu s standardi tako, da vsebnost maščobe v suhi snovi zorjenega sira upošteva zahteve iz točke 3.2. Mleko se usiri z dodajanjem encimov, fermentov in kalcijevega klorida.

| — | Predelava usirjenega mleka in zrn sirnine. Usirjeno mleko se mehansko obdela, da se dobijo zrna želene velikosti. Nato se zrna premešajo. Med oblikovanjem zrn se tretjina sirotke odcedi, preostanek zrn pa se segreva. Zrna se nato mešajo, da dosežejo velikost med 4 in 5 mm ter niso več lepljiva, pač pa suha in trdna. Stopnja vlažnosti sira ne sme presegati 44 %. |
| --- | --- |

—

Predelava usirjenega mleka in zrn sirnine. Usirjeno mleko se mehansko obdela, da se dobijo zrna želene velikosti. Nato se zrna premešajo. Med oblikovanjem zrn se tretjina sirotke odcedi, preostanek zrn pa se segreva. Zrna se nato mešajo, da dosežejo velikost med 4 in 5 mm ter niso več lepljiva, pač pa suha in trdna. Stopnja vlažnosti sira ne sme presegati 44 %.

| — | Oblikovanje in stiskanje sira. Sir se oblikuje iz plasti sirnine. Postopek traja 20 do 25 minut, po tem času se plast sirnine razreže na kose, ki se ročno polagajo v valjaste modele, kjer se nato sir stisne pod lastno težo. Med stiskanjem se siri v modelih dva- do trikrat obrnejo. Takšno „stiskanje pod lastno težo“ traja med 20 in 25 minut.
  Po stiskanju pod lastno težo se siri vzamejo iz modelov, zavijejo v vlažne prtiče, ki omogočijo oblikovanje skorje, in ponovno položijo v modele, ki se nato s pokrovom zaprejo. Modeli s sirom se položijo v stiskalnice in se stiskajo uro in pol do dve uri. Po stiskanju se siri vzamejo iz modelov, prtiči se odstranijo, plast, ki se je morebiti oblikovala med modelom in pokrovom, pa se obreže. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje in stiskanje sira. Sir se oblikuje iz plasti sirnine. Postopek traja 20 do 25 minut, po tem času se plast sirnine razreže na kose, ki se ročno polagajo v valjaste modele, kjer se nato sir stisne pod lastno težo. Med stiskanjem se siri v modelih dva- do trikrat obrnejo. Takšno „stiskanje pod lastno težo“ traja med 20 in 25 minut.

Po stiskanju pod lastno težo se siri vzamejo iz modelov, zavijejo v vlažne prtiče, ki omogočijo oblikovanje skorje, in ponovno položijo v modele, ki se nato s pokrovom zaprejo. Modeli s sirom se položijo v stiskalnice in se stiskajo uro in pol do dve uri. Po stiskanju se siri vzamejo iz modelov, prtiči se odstranijo, plast, ki se je morebiti oblikovala med modelom in pokrovom, pa se obreže.

| — | Soljenje sira. Sir se stehta in položi v slanico. Po 48 urah se sir vzame iz slanice, položi na rešetke, kjer se suši 24 ur, nato pa se položi na police v kleti, kjer zori. Temperatura v kleti je med 10 in 14 °C, vlažnost pa med 93 % in 94 % – v takšnih pogojih se samodejno razvije plesen Penicillium pallidum Smith. |
| --- | --- |

—

Soljenje sira. Sir se stehta in položi v slanico. Po 48 urah se sir vzame iz slanice, položi na rešetke, kjer se suši 24 ur, nato pa se položi na police v kleti, kjer zori. Temperatura v kleti je med 10 in 14 °C, vlažnost pa med 93 % in 94 % – v takšnih pogojih se samodejno razvije plesen Penicillium pallidum Smith.

| — | Zorenje sira. Sir se v skladu z zapisi prvih proizvajalcev sira na policah obrača vsakih pet dni, s čimer se prepreči, da bi sir ležal na strani in izgubil obliko. Po nekaj dneh površino sira prekrije mikroskopska plesen, ki se po 15 dneh opere. Sir se posuši in nato na policah zori naprej. Ko sir po 30 dneh dozori, se nova plast mikroskopske plesni, ki je kot zapredek prekrila sir, umije, sir se posuši in prekrije s plastjo voska. |
| --- | --- |

—

Zorenje sira. Sir se v skladu z zapisi prvih proizvajalcev sira na policah obrača vsakih pet dni, s čimer se prepreči, da bi sir ležal na strani in izgubil obliko. Po nekaj dneh površino sira prekrije mikroskopska plesen, ki se po 15 dneh opere. Sir se posuši in nato na policah zori naprej. Ko sir po 30 dneh dozori, se nova plast mikroskopske plesni, ki je kot zapredek prekrila sir, umije, sir se posuši in prekrije s plastjo voska.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sir se zapakira v škatle iz lepenke. Da se ohranijo edinstvene lastnosti sira, da se sir zaradi poškodovanja zaščitne parafinske obloge ne bi posušil in ker je sir majhen (med 0,4 in 0,7 kg), se prodaja izključno cel.

3.7   Posebna pravila o označevanju

Na etiketi je jasno navedeno ime proizvoda, „Liliputas“, ime proizvajalca, navedba „zaščitena geografska označba“ in/ali simbol EU.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Sir „Liliputas“ se proizvaja v majhni litovski vasi Belvederis v okrožju Jurbarkas, ki se nahaja v regionalnem parku Panemunė na desnem bregu reke Niémen, 1 kilometer zahodno od kraja Seredžius.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Belvederis je zgodovinsko središče za specialitete iz mleka. Leta 1921 je bila v tamkajšnjem dvorcu osnovana kmetijska šola. Med predmeti, ki so se poučevali, je bila tudi proizvodnja mlečnih izdelkov. Po nekaj letih je bila ustanova reorganizirana in priznana kot visoka šola za tehnologijo mleka, leta 1944 pa kot tehnična fakulteta za tehnologijo mleka. Dolgo časa je fakulteta ohranjala litovske tradicije poučevanja na področju mlečne industrije. V 34 letih obstoja je visoka šola/tehnična fakulteta izobrazila več kot 800 specialistov na področju proizvodnje mlečnih izdelkov in večina je pridobivala izkušnje v najstarejši litovski sirarni, ustanovljeni leta 1928, ki proizvaja sir „Liliputas“. Mleko za proizvodnjo sirov so v preteklosti segrevali v banji, pod katero so kurili les. Mleko so posnemali ročno, modeli pa so bili leseni. Sir so prali ročno s pomočjo ščetk, pozimi v kleti, poleti pa zunaj. Sirarna je stala poleg ledenice, v kateri so skladiščili kose ledu, pripeljane iz reke Niémen. Led so uporabljali za ohlajanje kleti, v katerih je zorel sir. Na začetku je sirarna iz Belvederis proizvajala večje okrogle poltrde sire (težke od 2,5 do 3,0 kg), vendar je po letu 1958, ko so jo povečali, začela proizvajati manjše sire (od 0,4 do 0,7 kg), katerih ime „Liliputas“ je takoj postalo priljubljeno. Sirarski mojster Jonas Jarušaitis je bil prvi, ki je obvladal izdelavo tega sira. Prvo leto proizvodnje so proizvedli le 8 ton sira, 40 let pozneje pa proizvodnja dosega 130 ton. V sirarni Belvederis za zanamce hranijo lesene modele, prav tako pa tudi spominske škatle iz lepenke ter razglednico iz sredine 20. stoletja, na kateri je prikazano umivanje sira v sodu, vsebuje pa vabilo na kraljevo pogostitev z ročno izdelanimi siri iz Belvederis in ostalimi specialitetami.

Danes se sir „Liliputas“ še vedno proizvaja na edinstven in avtentičen način iz leta 1958. Znanje in spretnosti zaposleni v sirarni prenašajo iz roda v rod in tako omogočajo ohranjanje velikosti, organoleptičnih lastnosti in kakovosti proizvoda.

5.2   Posebnost proizvoda

Za sir „Liliputas“ sta značilni majhna velikost (med 0,4 in 0,7 kg) in zaščitna obloga iz voska. Sir svoj okus in svežo aromo po mlečni kislini pridobi med zorenjem v krogli v vlažni in hladni kleti, med katerim je prekrit s sporami mikroskopske plesni Penicillium pallidum Smith. Na stenah, policah in stropu kleti, v kateri zori sir, mikroskopska plesen ni vidna, vendar pa nekaj dni potem, ko soljeni sir položijo na police, ta spominja na zapredke sviloprejk. Skorja, ki se je oblikovala med stiskanjem, preprečuje, da bi mikroskopska plesen med zorenjem prodrla v sir. Da ta skorja nastane, sir po stiskanju pod lastno težo vzamejo iz valjastih modelov in ga zavijejo v pletene bombažne prtiče. Nato ga položijo nazaj v modele in stisnejo v stiskalnici.

Sir se proizvaja na tradicionalen način in skoraj izključno ročno: razrez plasti sirnine, polaganje v modele, ovijanje sira v prtiče, obračanje, pranje, brisanje in pomakanje v vosek potekajo ročno. Med tem postopkom se posamezni sir obdela več kot 50-krat.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vloga za registracijo zaščitene geografske označbe temelji na tradiciji, posebni metodi proizvajanja in slovesu.

V skupinski zavesti se Belvederis, ki je zibka litovske mlekarske industrije, samodejno povezuje s sirom „Liliputas“, ki je edinstven in se po nespremenjeni metodi proizvaja že od leta 1958. Trenutno je sirarna Belvederis edina, ki proizvaja ta edinstveni ročno izdelani sir.

Sir svoj posebni okus in aromo pridobi med zorenjem v krogli z lastno mikrofloro in mikroskopsko plesnijo Penicillium pallidum Smith, ki se v jamah iz omejenega geografskega območja iz točke 4 razvije, ker se v njih vzdržuje stalna temperatura med 10 in 14 °C ter vlažnost med 93 % in 94 %.

Sir „Liliputas“ je bil velikokrat razstavljan na številnih sejmih v Litvi in zunaj nje. Velik uspeh je dosegel na sejmih v Leipzigu, Poznańu, Zagrebu, Londonu, Parizu, Kopenhagnu, Dunaju in drugod. Sir „Liliputas“ je prejel zlato medaljo na sejmu „Agra-76“ v tedanji Demokratični republiki Nemčiji. Leta 1984 je prejel diplomo prvega razreda na natečaju/anketi o kakovosti sirov v Ugliču (ZSSR) in zlato medaljo na natečaju „Litovski proizvod leta 2002“, ki ga organizira litovska gospodarska konfederacija. Na mednarodnem živilskem sejmu „World Food Moscow 2005“ je prejel bronasto medaljo, na mednarodnem sejmu agroživilske industrije „Zolotaya osen 2008“, prav tako v Moskvi, pa je „Liliputas“ krasil nacionalno litovsko stojnico, ki jo je oblikovalo litovsko ministrstvo za kmetijstvo. Na mednarodnem sejmu kmetijske, živilske in pakirne industrije „AgroBalt 2010“ je „Liliputas“ prejel nagrado za svoje naravne in ekološke lastnosti. Litovski tisk se je velikokrat zanimal za „Liliputas“ in njegove predane proizvajalce (1999–2003).

Čeprav je dvakrat dražji od sirov, ki so proizvedeni v mehaniziranih sirarnah, ima „Liliputas“ zveste odjemalce, ki cenijo njegovo kakovost, naravne značilnosti in ročni način izdelave. Količine proizvodnje se skozi leta ne spreminjajo.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/51

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 170/12

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„COZZA DI SCARDOVARI“

ES št.: IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Cozza di Scardovari“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.7: | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| --- | --- |

Skupina 1.7:

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Klapavica „Cozza di Scardovari“, ki spada v vrsto Mytilus galloprovincialis, je podolgovata školjka s temno vijoličasto lupino. Obe polovici lupine sta zaobljeni, skoraj trikotni, z rahlo koncentričnimi progami. Iz lupine rastejo zelo čvrsta rjava vlakna, imenovana „bisus“, s katerimi se školjka pritrdi na mreže ali drugo podlago.

Klapavica „Cozza di Scardovari“ ima naslednje fizične in organoleptične lastnosti:

| — | bleščeče meso, ki lepo zapolnjuje votlino med obema polovicama lupine (delež mesa v celotni teži školjke – kazalnik stanja > 25 %), |
| --- | --- |

—

bleščeče meso, ki lepo zapolnjuje votlino med obema polovicama lupine (delež mesa v celotni teži školjke – kazalnik stanja > 25 %),

| — | značilno mehko meso (vsebnost natrija < 210 mg/100 g), |
| --- | --- |

—

značilno mehko meso (vsebnost natrija < 210 mg/100 g),

| — | posebno nežno in zelo okusno meso, ki se „kar topi v ustih“. |
| --- | --- |

—

posebno nežno in zelo okusno meso, ki se „kar topi v ustih“.

Klapavice „Cozza di Scardovari“, ki se tržijo, morajo imeti temno lupino, odporno proti udarcem. Tržijo se žive v zaprti mrežici, pakirane v vakuumski embalaži ali kontrolirani atmosferi ali hitro zamrznjene z lupino ali brez nje.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Prehrana klapavic „Cozza di Scardovari“ je zagotovljena z velikimi vnosi organskih in anorganskih delcev ter fitoplanktonom in živalskim planktonom, ki v velikih količinah nastajajo v zalivu Scardovari.

Navzočnost organskih in anorganskih hranilnih snovi spodbujajo obilni pritoki sladke vode iz rokavov reke Pad, medtem ko bogato populacijo fitoplanktona in živalskega planktona zagotavljajo plitva voda, temperatura in vsebnost kisika v vodi v zalivu Scardovari. Školjke ne dobijo nobenih dodatkov k prehrani ali dopolnilne krme.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Setev, rast in pobiranje klapavic „Cozza di Scardovari“ se lahko izvajajo le v školjčiščih v zalivu Scardovari; čiščenje, pranje in izbira školjk morajo potekati v obratih na ozemlju naselij Scardovari, Ca' Mello in Santa Giulia v občini Porto Tolle, ker je pri tem treba uporabljati čisto vodo iz zaliva Scardovari.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Školjke je treba zapakirati v vreče na območju, opredeljenem v 4. točki, v okviru proizvodne verige, in sicer takoj ko se vzamejo iz bazenov za čiščenje, da se zagotovijo zmožnost za življenje, svežost ter higienični in sanitarni standardi proizvoda, prav tako pa tudi nadzor za preprečevanje vsakršne goljufije, kot je mešanje proizvoda s klapavicami z drugih območij proizvodnje.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Embalaža mora biti zapečatena tako, da se pri njenem odprtju zlomi garancijski pečat. Na nalepki morajo biti naslednje navedbe: „Cozza di Scardovari“ in „Zaščitena označba porekla“ ali po potrebi kratica „ZOP“. Na nalepki morata biti tudi logotip označbe „Cozza di Scardovari D.O.P.“ in grafični simbol Evropske unije za ZOP.

Image

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje obsega zaliv Scardovari (Sacca di Scardovari) ter ozemlje naselij Scardovari, Ca' Mello in Santa Giulia v občini Porto Tolle v provinci Rovigo.

Izraz „sacca“ označuje morski zaliv, ki je nastal z delnim zaprtjem morske ožine, ki je prek lagune povezana z odprtim morjem.

Zaliv Scardovari leži v južnem delu delte reke Pad med ožinama Po di Tolle na severovzhodu in Po di Gnocca na jugozahodu, na jugu ga omejujejo naslednje geografske koordinate po sistemu Gauss-Boaga, zahodni pas, ki označujejo dve zunanji točki zaliva v Jadranskem morju:

| — | 4967536,31 S – 1773953,45 V |
| --- | --- |

—

4967536,31 S – 1773953,45 V

| — | 4967536,31 S – 1770965,25 V |
| --- | --- |

—

4967536,31 S – 1770965,25 V

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Značilnosti zaliva Scardovari so posledica mešanja sladke vode iz Pada, ki je bogata s hranilnimi snovmi in suspendiranimi delci, ter slane morske vode, ki sledi plimovanju.

Za to okolje je značilna nizka slanost vode: zaradi mešanja morske vode, katere slanost je približno 35 promilov, in sladke rečne vode je na območju namreč mogoče ohranjati koncentracijo soli, ki niha med 10 in 30 promili, s povprečjem približno 20 promilov. Rečna voda zagotavlja tudi pomemben vnos hranilnih snovi in bogastvo suspendiranih organskih delcev.

Globina zaliva, ki ne presega treh metrov, omogoča dobro razpršitev svetlobe v vodnem stebru, ustvarja idealne temperaturne razmere, saj so temperature povprečno višje kot na odprtem morju, in zagotavlja nastanek številnega fitoplanktona. Poleg tega obnavljanje vode s plimovanjem ustvarja idealne hidrodinamične razmere in omogoča dobro dovajanje kisika v vodo, kar prispeva k primernosti okolja za rast mehkužcev.

Prva zadruga lokalnih ribičev v zalivu Scardovari je bila ustanovljena leta 1936. Območje se je v zadnjem stoletju zelo hitro spreminjalo zaradi človeških posegov ter antropogenih in naravnih dejavnikov. Sedanja oblika zaliva Scardovari je posledica poplav leta 1966. Takrat so se odločili za poskusno gojenje klapavic v majhnih školjčiščih sredi zaliva kot nadomestilo za morski ribolov, kot priča poročilo upravnega odbora ribiške zadruge o obratu za čiščenje klapavic „Cozza di Scardovari“ v 80. letih 20. stoletja. Kakovost proizvoda je sad znanja in izkušenj gospodarskih subjektov. Ti so se v 60. letih 20. stoletja poskusno lotili gojenja klapavic v majhnih školjčiščih sredi zaliva kot nadomestne dejavnosti za morski ribolov. Družine in zadruge, ki gojijo klapavice, uporabljajo tradicionalne in predvsem ročne tehnike za pripravo školjčišč in predelavo školjk, ki vključujejo ločevanje in razmikanje klapavic, odstranjevanje zajedavcev in razvrščanje mehkužcev glede na velikost v različne mreže, da bi omogočili njihovo čim boljšo rast.

5.2   Posebnosti proizvoda

Klapavica „Cozza di Scardovari“ ima v mesu malo natrija (manj kot 210 mg/100 g proizvoda), kar je veliko manj v primerjavi z drugimi školjkami, gojenimi na odprtem morju, zaradi česar ima proizvod mehko meso, ki je posebno prijetnega in nežnega okusa.

Klapavica „Cozza di Scardovari“ ima tudi visok kazalnik stanja (več kot 25 %), ki označuje dobro stopnjo zapolnjenosti lupine zaradi dobre presnove in izrednega razvoja užitnega dela. Ta se razvije v samo osmih do devetih mesecih od ulova mlade školjke, zato je produktivnost klapavic „Cozza di Scardovari“ zelo velika.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Kvalitativne, fizične in organoleptične lastnosti klapavic „Cozza di Scardovari“ so posledica posebnega okolja v zalivu Scardovari, po katerem je školjka dobila ime. Zlasti nizka slanost vode v zalivu, v katerem se gojijo klapavice „Cozza di Scardovari“, pojasnjuje nizko vsebnost natrija v njihovem mesu (manj kot 210 mg/100 g proizvoda) ter posledično njegov posebno prijeten in nežen okus.

Bogastvo suspendiranih organskih delcev in velika proizvodnja fitoplanktona v plitvi vodi tega zaliva pojasnjujeta dobro presnovo teh mehkužcev in izreden razvoj njihovega užitnega dela (kazalnik stanja nad 25 %) ter njihovo hitro rast.

Geografske in morfološke značilnosti zaliva Scardovari (plitva voda, stalno obnavljanje vode zaradi plimovanja, idealne razmere, kar zadeva temperaturo, dovajanje kisika in hidrodinamiko) ter strokovnost gospodarskih subjektov, ki uporabljajo tradicionalne tehnike proizvodnje in gojenja, neposredno vplivajo na dobro počutje školjk ter omogočajo njihov boljši in enotnejši razvoj, hkrati pa zagotavljajo nadzor kakovosti.

Fotografije, posnete ob prazniku „Cozza di Scardovari“ v 80. letih 20. stoletja, pričajo o slovesu označbe in školjk. Gojenje klapavic v zalivu Scardovari je danes glavna dejavnost, ki zaposluje številne gospodarske subjekte in družinska podjetja, školjke pa poznajo italijanski potrošniki in potrošniki iz drugih evropskih držav.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Uprava je začela nacionalni postopek ugovora, ko je objavila predlog za priznanje zaščitene označbe porekla „Cozza di Scardovari“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 271 z dne 21. novembra 2011.

Prečiščeno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualita e sicurezza“ (Kakovost in varnost) (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikacije, predložene v pregled EU).

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

Popravki

| 15.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 170/55

---

Popravek razpisa za prijavo interesa za članstvo v znanstvenih svetih Evropske agencije za varnost hrane (Parma, Italija) – Ref.: EFSA/E/2013/001

(
  Uradni list Evropske unije C 107 z dne 13. aprila 2013
  )

2013/C 170/13

Stran 16, prvi odstavek točke „11. Rok za oddajo prijav“:

besedilo:

„... do 17. junija 2013 opolnoči ...“

se glasi:

„...do 1. julija 2013 opolnoči ...“

---