# Euroopa Liidu L 137/31.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide31. mai 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 137

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide31. mai 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 819/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 821/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 822/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 823/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 824/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad banaanide importimise jaoks litsentside väljaandmiseks seoses lisakvoodiga uutele liikmesriikidele 2005. aasta kolmandaks kvartaliks | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 825/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad litsentside väljaandmiseks banaanide impordiks ühendusse 2005. aasta kolmanda kvartali A/B- ja C- tariifikvoodi raames | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 826/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2659/94, millega kehtestatakse Grana Padano, Parmigiano Reggiano ja Provolone juustude eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 827/2005, 30. mai 2005, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava ühenduse eraladustusabi osas ladustamisaastal 2005/2006 | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinide), pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 829/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse töötlemiseks ettenähtud virsikute puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 kohaselt makstava abi suurus 2005/2006. turustusaastal | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 830/2005, 30. mai 2005, millega viiendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist | 24 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 819/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 821/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 822/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 823/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 824/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad banaanide importimise jaoks litsentside väljaandmiseks seoses lisakvoodiga uutele liikmesriikidele 2005. aasta kolmandaks kvartaliks

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 825/2005, 30. mai 2005, millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad litsentside väljaandmiseks banaanide impordiks ühendusse 2005. aasta kolmanda kvartali A/B- ja C- tariifikvoodi raames

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 826/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2659/94, millega kehtestatakse Grana Padano, Parmigiano Reggiano ja Provolone juustude eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 827/2005, 30. mai 2005, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava ühenduse eraladustusabi osas ladustamisaastal 2005/2006

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinide), pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 829/2005, 30. mai 2005, millega kehtestatakse töötlemiseks ettenähtud virsikute puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 kohaselt makstava abi suurus 2005/2006. turustusaastal

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 830/2005, 30. mai 2005, millega viiendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

24

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | EÜ–Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2005, 26. aprill 2005, oma töökorra vastuvõtmise kohta, mis sisaldab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee töökorda | 26 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 4. mai 2005, millega Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1369 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kokkuleppe lisade muudatusi | 33 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

EÜ–Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2005, 26. aprill 2005, oma töökorra vastuvõtmise kohta, mis sisaldab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee töökorda

26

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 4. mai 2005, millega Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1369 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1369 all)

1

31

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kokkuleppe lisade muudatusi

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 819/2005,

30. mai 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 30. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 73,7 |
| 204 | 91,4 |
| 999 | 82,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 96,5 |
| 999 | 96,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,5 |
| 999 | 84,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 46,9 |
| 220 | 34,5 |
| 388 | 53,9 |
| 400 | 66,7 |
| 624 | 65,6 |
| 999 | 53,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 88,7 |
| 388 | 57,1 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 62,6 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,5 |
| 400 | 100,1 |
| 404 | 68,3 |
| 508 | 61,0 |
| 512 | 65,7 |
| 524 | 62,0 |
| 528 | 70,5 |
| 720 | 61,6 |
| 804 | 98,6 |
| 999 | 74,4 |
| 0809 20 95 | 220 | 108,0 |
| 400 | 545,6 |
| 999 | 326,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

73,7

204

91,4

999

82,6

0707 00 05

052

96,5

999

96,5

0709 90 70

052

84,5

999

84,5

0805 10 20

052

50,7

204

46,9

220

34,5

388

53,9

400

66,7

624

65,6

999

53,1

0805 50 10

052

88,7

388

57,1

524

56,8

528

62,6

624

63,2

999

65,7

0808 10 80

388

81,5

400

100,1

404

68,3

508

61,0

512

65,7

524

62,0

528

70,5

720

61,6

804

98,6

999

74,4

0809 20 95

220

108,0

400

545,6

999

326,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 820/2005,

30. mai 2005,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 30. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  6 | 1. ajavahemik
  7 | 2. ajavahemik
  8 | 3. ajavahemik
  9 | 4. ajavahemik
  10 | 5. ajavahemik
  11 | 6. ajavahemik
  12 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 20,00 | – 20,00 | – 20,00 | — | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 30,00 | – 30,00 | – 30,00 | — | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 45,00 | – 45,00 | – 45,00 | — | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

6

1. ajavahemik

7

2. ajavahemik

8

3. ajavahemik

9

4. ajavahemik

10

5. ajavahemik

11

6. ajavahemik

12

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 20,00

– 20,00

– 20,00

—

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 30,00

– 30,00

– 30,00

—

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 45,00

– 45,00

– 45,00

—

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 821/2005,

30. mai 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 30. mai 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 822/2005,

30. mai 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 30. mai 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  6 | 1. ajavahemik
  7 | 2. ajavahemik
  8 | 3. ajavahemik
  9 | 4. ajavahemik
  10 | 5. ajavahemik
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

6

1. ajavahemik

7

2. ajavahemik

8

3. ajavahemik

9

4. ajavahemik

10

5. ajavahemik

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  12 | 7. ajavahemik
  1 | 8. ajavahemik
  2 | 9. ajavahemik
  3 | 10. ajavahemik
  4 | 11. ajavahemik
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

12

7. ajavahemik

1

8. ajavahemik

2

9. ajavahemik

3

10. ajavahemik

4

11. ajavahemik

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 823/2005,

30. mai 2005,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 30. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | 10,24 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 59,11 |
| 1102 20 10 9400 | 50,66 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 76,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

10,96

1101 00 15 9130

10,24

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

59,11

1102 20 10 9400

50,66

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

76,00

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 824/2005,

30. mai 2005,

millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad banaanide importimise jaoks litsentside väljaandmiseks seoses lisakvoodiga uutele liikmesriikidele 2005. aasta kolmandaks kvartaliks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1892/2004 (2) võeti vastu vajalikud üleminekumeetmed 2005. aastaks, et lihtsustada uutes liikmesriikides üleminekut enne ühinemist kehtinud korralt banaanituru ühisest korraldusest lähtuvale impordikorrale. Selleks, et tagada turu varustamine, seda eriti uutes liikmesriikides, kehtestati nimetatud määrusega üleminekumeetmena lisakvoot eesmärgiga välja anda impordilitsentsid. Seda lisakvooti tuleb hallata samade mehhanismide ja vahenditega, mis on kehtestatud 7. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 896/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses banaanide ühendusse importimise korraga. (3) |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1892/2004 (2) võeti vastu vajalikud üleminekumeetmed 2005. aastaks, et lihtsustada uutes liikmesriikides üleminekut enne ühinemist kehtinud korralt banaanituru ühisest korraldusest lähtuvale impordikorrale. Selleks, et tagada turu varustamine, seda eriti uutes liikmesriikides, kehtestati nimetatud määrusega üleminekumeetmena lisakvoot eesmärgiga välja anda impordilitsentsid. Seda lisakvooti tuleb hallata samade mehhanismide ja vahenditega, mis on kehtestatud 7. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 896/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses banaanide ühendusse importimise korraga. (3)

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et impordilitsentside väljaandmiseks võib aasta esimeseks kolmeks kvartaliks määrata soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et impordilitsentside väljaandmiseks võib aasta esimeseks kolmeks kvartaliks määrata soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad.

| (3) | 2005. aasta kolmandaks kvartaliks litsentside väljaandmiseks on kohane määrata need soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad kindlaks sama protsendimäärana, mis on A/B- ja C-tariifikvootide haldamiseks sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 825/2005, (4) et tagada turu piisav varustamine ning kaubavoogude järjepidevus tootmis- ja turustussektori vahel. |
| --- | --- |

(3)

2005. aasta kolmandaks kvartaliks litsentside väljaandmiseks on kohane määrata need soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad kindlaks sama protsendimäärana, mis on A/B- ja C-tariifikvootide haldamiseks sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 825/2005, (4) et tagada turu piisav varustamine ning kaubavoogude järjepidevus tootmis- ja turustussektori vahel.

| (4) | Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus peab kehtima hakkama enne 2005. aasta kolmandaks kvartaliks litsentsitaotluste vastuvõtmise algusaega, tuleks ette näha selle määruse viivitamatu jõustumine. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse asjaolu, et käesolev määrus peab kehtima hakkama enne 2005. aasta kolmandaks kvartaliks litsentsitaotluste vastuvõtmise algusaega, tuleks ette näha selle määruse viivitamatu jõustumine.

| (5) | Käesolevat määrust tuleb kohaldada ühenduses asuvate ettevõtjate suhtes, kes on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artiklitele 5 ja 6. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat määrust tuleb kohaldada ühenduses asuvate ettevõtjate suhtes, kes on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artiklitele 5 ja 6.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikes 1 viidatud soovituslik kogus banaanide importimise jaoks litsentside väljaandmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 3 lõikes 1 sätestatud lisakvoodile on 2005. aasta kolmandas kvartalis määratud 23 % saadaolevast kogusest senistele ettevõtjatele ja mittetraditsioonilistele ettevõtjatele vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatule.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikes 2 osutatud lubatud maksimumkogus banaanide importimise jaoks litsentsi taotlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 3 lõikes 1 sätestatud lisakvoodile on 2005. aasta kolmandaks kvartaliks määratud järgmiselt:

| a) | 23 % individuaalsest kvoodist vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 5 lõikele 5 traditsiooniliste ettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

a)

23 % individuaalsest kvoodist vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 5 lõikele 5 traditsiooniliste ettevõtjate puhul;

| b) | 23 % aastaeraldisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 6 lõikele 6 mittetraditsiooniliste ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

b)

23 % aastaeraldisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1892/2004 artikli 6 lõikele 6 mittetraditsiooniliste ettevõtjate puhul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 50.

2

(3)  ELT L 126, 8.5.2001, lk. 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 838/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk. 52).

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk 13.

4

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 825/2005,

30. mai 2005,

millega määratakse kindlaks teatavad soovituslikud kogused ja individuaalülemmäärad litsentside väljaandmiseks banaanide impordiks ühendusse 2005. aasta kolmanda kvartali A/B- ja C- tariifikvoodi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikega 1, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses banaanide ühendusse importimise korraga (2) nähakse ette võimalus määrata impordilitsentside väljaandmiseks aasta kolme esimese kvartali kohta kindlaks soovituslik kogus, mis on väljendatud ühesuguse protsendimäärana nii tariifikvoodiga A/B kui C saadaolevatest kogustest, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 404/93 artikli 18 lõikega 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikega 1, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses banaanide ühendusse importimise korraga (2) nähakse ette võimalus määrata impordilitsentside väljaandmiseks aasta kolme esimese kvartali kohta kindlaks soovituslik kogus, mis on väljendatud ühesuguse protsendimäärana nii tariifikvoodiga A/B kui C saadaolevatest kogustest, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 404/93 artikli 18 lõikega 1.

| (2) | Andmed, mis on ühest küljest seotud ühenduses 2004. aastal turustatud banaanikogustega ja eelkõige kolmanda kvartali tegeliku impordi andmetega ning teisest küljest tarnete ja tarbimise väljavaadetega ühenduse turul 2005. aasta sama kolmanda kvartali jooksul, nõuavad soovituslike koguste kindlaksmääramist A/B- ja C-tariifikvootidele, et kindlustada ühenduse rahuldav varustamine ning kaubavoogude järjepidevus tootmis- ja turustussektori vahel. |
| --- | --- |

(2)

Andmed, mis on ühest küljest seotud ühenduses 2004. aastal turustatud banaanikogustega ja eelkõige kolmanda kvartali tegeliku impordi andmetega ning teisest küljest tarnete ja tarbimise väljavaadetega ühenduse turul 2005. aasta sama kolmanda kvartali jooksul, nõuavad soovituslike koguste kindlaksmääramist A/B- ja C-tariifikvootidele, et kindlustada ühenduse rahuldav varustamine ning kaubavoogude järjepidevus tootmis- ja turustussektori vahel.

| (3) | Samade andmete alusel tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikele 2 kinnitada ülemmäärad kogustele, mille kohta iga ettevõtja võib esitada litsentsitaotluse 2005. aasta kolmandaks kvartaliks. |
| --- | --- |

(3)

Samade andmete alusel tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikele 2 kinnitada ülemmäärad kogustele, mille kohta iga ettevõtja võib esitada litsentsitaotluse 2005. aasta kolmandaks kvartaliks.

| (4) | Kuna käesolevat määrust tuleb kohaldada enne 2005. aasta kolmanda kvartali litsentsitaotluste esitamistähtaja algust, peaks määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Kuna käesolevat määrust tuleb kohaldada enne 2005. aasta kolmanda kvartali litsentsitaotluste esitamistähtaja algust, peaks määrus jõustuma viivitamata.

| (5) | Käesolevat määrust kohaldatakse 30. aprillil 2004. määratud ettevõtjate suhtes, kuna komisjoni määrusega (EÜ) nr 1892/2004 (3) sätestati aastaks 2005 banaanide impordile ühendusse üleminekumeetmed seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat määrust kohaldatakse 30. aprillil 2004. määratud ettevõtjate suhtes, kuna komisjoni määrusega (EÜ) nr 1892/2004 (3) sätestati aastaks 2005 banaanide impordile ühendusse üleminekumeetmed seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas banaanituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikes 1 ettenähtud soovituslik kogus banaanide impordilitsentside väljaandmiseks määruse (EMÜ) nr 404/93 artikli 18 lõikes 1 sätestatud tariifikvootide raames võrdub 2005. aasta kolmandas kvartalis järgmisega:

| a) | 23 % saadaolevast kogusest traditsioonilistele ja mittetraditsioonilistele 30. aprillil 2004. määratud ühenduse ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel; |
| --- | --- |

a)

23 % saadaolevast kogusest traditsioonilistele ja mittetraditsioonilistele 30. aprillil 2004. määratud ühenduse ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel;

| b) | 23 % saadaolevast kogusest traditsioonilistele ja mittetraditsioonilistele 30. aprillil 2004. määratud ühenduse ettevõtjatele C-tariifikvoodi alusel. |
| --- | --- |

b)

23 % saadaolevast kogusest traditsioonilistele ja mittetraditsioonilistele 30. aprillil 2004. määratud ühenduse ettevõtjatele C-tariifikvoodi alusel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 14 lõikes 2 osutatud suurim banaanide kogus, millele võib välja anda impordilitsentse määruse (EMÜ) nr 404/93 artikli 18 lõikes 1 sätestatud tariifikvootide alusel võrdub 2005. aasta kolmandas kvartalis järgmisega:

| a) | 23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artiklite 4 ja 5 kohaselt kehtestatud ja teatatud individuaalsest kvoodist 30. aprillil 2004. määratud ühenduse traditsioonilistele ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel; |
| --- | --- |

a)

23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artiklite 4 ja 5 kohaselt kehtestatud ja teatatud individuaalsest kvoodist 30. aprillil 2004. määratud ühenduse traditsioonilistele ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel;

| b) | 23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 9 lõike 3 kohaselt kehtestatud ja teatatud kogusest 30. aprillil 2004. määratud ühenduse mittetraditsioonilistele ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel; |
| --- | --- |

b)

23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 9 lõike 3 kohaselt kehtestatud ja teatatud kogusest 30. aprillil 2004. määratud ühenduse mittetraditsioonilistele ettevõtjatele A/B-tariifikvootide alusel;

| c) | 23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artiklite 4 ja 5 kohaselt kehtestatud ja teatatud individuaalsest kvoodist 30. aprillil 2004. määratud ühenduse traditsioonilistele ettevõtjatele C-tariifikvoodi alusel; |
| --- | --- |

c)

23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artiklite 4 ja 5 kohaselt kehtestatud ja teatatud individuaalsest kvoodist 30. aprillil 2004. määratud ühenduse traditsioonilistele ettevõtjatele C-tariifikvoodi alusel;

| d) | 23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 9 lõike 3 kohaselt kehtestatud ja teatatud kogusest 30. aprillil 2004. määratud ühenduse mittetraditsioonilistele ettevõtjatele C-tariifikvootide alusel. |
| --- | --- |

d)

23 % määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 9 lõike 3 kohaselt kehtestatud ja teatatud kogusest 30. aprillil 2004. määratud ühenduse mittetraditsioonilistele ettevõtjatele C-tariifikvootide alusel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemislepinguga.

1

(2)  EÜT L 126, 8.5.2001, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 838/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 52).

2

(3)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 50.

3

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 826/2005,

30. mai 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2659/94, millega kehtestatakse Grana Padano, Parmigiano Reggiano ja Provolone juustude eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 2659/94 (2) artikli 6 lõikes 1 nähakse ette abisummad Grana Padano, Parmigiano-Reggiano ja Provolone juustude eraladustamiseks. Pidades silmas olemasolevaid rahalisi vahendeid ning võttes arvesse ladustamiskulude suundumusi ja turuhindade prognoositavaid muutusi, on vaja neid summasid muuta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2659/94 (2) artikli 6 lõikes 1 nähakse ette abisummad Grana Padano, Parmigiano-Reggiano ja Provolone juustude eraladustamiseks. Pidades silmas olemasolevaid rahalisi vahendeid ning võttes arvesse ladustamiskulude suundumusi ja turuhindade prognoositavaid muutusi, on vaja neid summasid muuta.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2659/94 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2659/94 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2659/94 artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega.

“1.   Juustu eraladustusabi summad on järgmised:

| a) | 7,50 eurot tonni kohta püsikuludeks; |
| --- | --- |

a)

7,50 eurot tonni kohta püsikuludeks;

| b) | 0,20 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest laokuludeks; |
| --- | --- |

b)

0,20 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest laokuludeks;

| c) | rahaliste kulude katteks iga lepingujärgse ladustamispäeva eest järgmiselt:






  — | Grana Padano puhul 0,30 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

rahaliste kulude katteks iga lepingujärgse ladustamispäeva eest järgmiselt:

—

Grana Padano puhul 0,30 eurot tonni kohta;

| — | Parmigiano-Reggiano puhul 0,40 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

—

Parmigiano-Reggiano puhul 0,40 eurot tonni kohta;

| — | Provolone puhul 0,25 eurot tonni kohta.” |
| --- | --- |

—

Provolone puhul 0,25 eurot tonni kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 284, 1.11.1994, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1231/2004 (ELT L 234, 3.7.2004, lk 4).

2

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 827/2005,

30. mai 2005,

millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavatele juustudele antava ühenduse eraladustusabi osas ladustamisaastal 2005/2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 9 kohaselt võib eraladustusabi anda kaua säilivatele juustudele ning lamba- ja/või kitsepiimast valmistatud juustudele, mille valmimisaeg on vähemalt kuus kuud, kui nende juustude hinnasuundumused ja varud osutavad turu tõsisele tasakaalustamatusele, mida hooajalise ladustamise abil saaks ära hoida või vähendada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 9 kohaselt võib eraladustusabi anda kaua säilivatele juustudele ning lamba- ja/või kitsepiimast valmistatud juustudele, mille valmimisaeg on vähemalt kuus kuud, kui nende juustude hinnasuundumused ja varud osutavad turu tõsisele tasakaalustamatusele, mida hooajalise ladustamise abil saaks ära hoida või vähendada.

| (2) | Teatavate kaua säilivate juustude ja Pecorino Romano, Kefalo-Tyri ja Kasseri tootmise hooajalisest iseloomust tekkivaid raskusi süvendab nende tarbimise hooajalisus, mis on tootmisele vastupidine. Selliste juustude konsolideerimata tootmissüsteem teeb need raskused veelgi tõsisemaks. Seetõttu tuleks sätestada hooajalise ladustamise kasutamine nende koguste puhul, mis vastavad suvise ja talvise toodangu erinevusele. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate kaua säilivate juustude ja Pecorino Romano, Kefalo-Tyri ja Kasseri tootmise hooajalisest iseloomust tekkivaid raskusi süvendab nende tarbimise hooajalisus, mis on tootmisele vastupidine. Selliste juustude konsolideerimata tootmissüsteem teeb need raskused veelgi tõsisemaks. Seetõttu tuleks sätestada hooajalise ladustamise kasutamine nende koguste puhul, mis vastavad suvise ja talvise toodangu erinevusele.

| (3) | Sätestada tuleks abikõlblikud juustusordid ja maksimaalsed kogused, millele abi võib anda, samuti lepingute kestus, mis peaks peegeldama tegelikke turunõudmisi ning juustude säilivust. |
| --- | --- |

(3)

Sätestada tuleks abikõlblikud juustusordid ja maksimaalsed kogused, millele abi võib anda, samuti lepingute kestus, mis peaks peegeldama tegelikke turunõudmisi ning juustude säilivust.

| (4) | Vajalik on täpsustada ladustamislepingu tingimused ja olulised sammud, mis võimaldavad lepinguga hõlmatud juustu eristamist ning kontrolli. Eraladustusabi suuruse arvestamisel võetakse arvesse ladustamiskulusid ja tasakaalu säilitamise vajadust abi saava juustu ja muude turul müüdavate juustude vahel. Arvestades nimetatud asjaolusid ning olemasolevaid vahendeid tuleb vähendada kindlaksmääratud kulutuste ja laopäeva kulude summasid; finantskulude summa peab olema välja arvutatud 2 %lise intressi alusel. |
| --- | --- |

(4)

Vajalik on täpsustada ladustamislepingu tingimused ja olulised sammud, mis võimaldavad lepinguga hõlmatud juustu eristamist ning kontrolli. Eraladustusabi suuruse arvestamisel võetakse arvesse ladustamiskulusid ja tasakaalu säilitamise vajadust abi saava juustu ja muude turul müüdavate juustude vahel. Arvestades nimetatud asjaolusid ning olemasolevaid vahendeid tuleb vähendada kindlaksmääratud kulutuste ja laopäeva kulude summasid; finantskulude summa peab olema välja arvutatud 2 %lise intressi alusel.

| (5) | Samuti tuleks kehtestada dokumenteerimist, aruandlust ning kontrollimissagedust ja kontrolli iseloomu käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Liikmesriikidel tuleks lubada nõuda lepinguosaliselt kontrollimiskulude katmist tervikuna või osaliselt. |
| --- | --- |

(5)

Samuti tuleks kehtestada dokumenteerimist, aruandlust ning kontrollimissagedust ja kontrolli iseloomu käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Liikmesriikidel tuleks lubada nõuda lepinguosaliselt kontrollimiskulude katmist tervikuna või osaliselt.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teema

Käesolev määrus sätestab vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklile 9 teatavate juustude eraladustusabi (edaspidi “abi”) andmise üksikasjalikud eeskirjad ladustamisaastal 2005/2006.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | laopartii – vähemalt 2 tonni kaaluv juustukogus, mis on ühte sorti ja mis on ladustamisse antud samal päeval samas laos; |
| --- | --- |

a)

laopartii – vähemalt 2 tonni kaaluv juustukogus, mis on ühte sorti ja mis on ladustamisse antud samal päeval samas laos;

| b) | lepingulise ladustamise alguspäev – päev, mis järgneb lattu paigutamisele; |
| --- | --- |

b)

lepingulise ladustamise alguspäev – päev, mis järgneb lattu paigutamisele;

| c) | lepingulise ladustamise viimane päev – päev, mis eelneb laost väljatoomisele; |
| --- | --- |

c)

lepingulise ladustamise viimane päev – päev, mis eelneb laost väljatoomisele;

| d) | ladustamisperiood – ajavahemik, mille vältel juust võib käia eraviisilise ladustamise süsteemi alla, nii nagu on määratud lisas ja iga juustu kohta eraldi. |
| --- | --- |

d)

ladustamisperiood – ajavahemik, mille vältel juust võib käia eraviisilise ladustamise süsteemi alla, nii nagu on määratud lisas ja iga juustu kohta eraldi.

Artikkel 3

Abikõlblikud juustud

1.   Abi antakse teatavatele kaua säilivatele juustudele ning Pecorino Romano, Kefalo-Tyri ja Kasseri juustudele lisas määratletud tingimustel.

2.   Juustud peavad olema valmistatud ühendusesiseselt ja vastama järgmistele tingimustele:

| a) | kandma kustumatute tähtedega märgist tootjaettevõtja ning valmistamise päeva ja kuu kohta; need tähised võivad moodustada koodi; |
| --- | --- |

a)

kandma kustumatute tähtedega märgist tootjaettevõtja ning valmistamise päeva ja kuu kohta; need tähised võivad moodustada koodi;

| b) | olema rahuldavalt läbinud kvaliteedikontrolli, mis tagab, et juust pakub piisavaid garantiisid, mis lubab seda pärast laagerdumist liigitada lisas määratletud kategooriasse. |
| --- | --- |

b)

olema rahuldavalt läbinud kvaliteedikontrolli, mis tagab, et juust pakub piisavaid garantiisid, mis lubab seda pärast laagerdumist liigitada lisas määratletud kategooriasse.

Artikkel 4

Ladustamisleping

1.   Juustude eraviisilise ladustamisega seotud lepingud sõlmitakse selle liikmesriigi, kelle territooriumil juuste ladustatakse, sekkumisameti ning füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, keda edaspidi nimetatakse “lepinguosalised”.

2.   Ladustamisleping koostatakse kirjalikult lepingu koostamise taotluse alusel.

Taotlus peab jõudma sekkumisametisse hiljemalt 30 päeva jooksul alates kauba lattu saabumise kuupäevast ja see võib käsitleda ainult sellist juustupartiid, mille lattupaigutamine on lõpetatud. Sekkumisamet registreerib taotluse vastuvõtmise kuupäeva.

Kui sekkumisamet saab taotluse eespool nimetatud tähtajale järgneva 10 tööpäeva jooksul, võib ladustamislepingut veel sõlmida, kuid abisummat vähendatakse 30 %.

3.   Ladustamisleping koostatakse ühe või mitme laopartii kohta ja see sisaldab järgmisi sätteid:

| a) | lepinguga hõlmatud juustude kogusid; |
| --- | --- |

a)

lepinguga hõlmatud juustude kogusid;

| b) | lepingu täitmise kuupäevad; |
| --- | --- |

b)

lepingu täitmise kuupäevad;

| c) | abisumma suurus; |
| --- | --- |

c)

abisumma suurus;

| d) | ladude andmed. |
| --- | --- |

d)

ladude andmed.

4.   Ladustamisleping sõlmitakse hiljemalt 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise taotluse registreerimisest.

5.   Kontrollmeetmed, eelkõige artiklis 7 osutatud, on esitatud sekkumisameti spetsifikaadis. Ladustamislepingu aluseks on nimetatud spetsifikaat.

Artikkel 5

Lattu paigutamine ja laost väljatoomine

1.   Lattu paigutamise ja laost väljatoomise ajavahemikud on toodud lisas.

2.   Laost väljatoomine toimub terve laopartii kaupa.

3.   Kui 60 esimese lepingulise ladustamispäeva jooksul ilmneb, et juustude kvaliteedi halvenemine on suurem kui säilitamise ajal tavaks, võivad lepinguosalised üks kord ühe laopartii kohta saada loa riknenud kogused oma kuludega välja vahetada.

Kui riknenud kogused avastatakse ladustamisperioodil või laost välja tuues toimunud kontrollimise ajal, siis need kogused abi ei saa. Lisaks ei tohi abikõlbliku partii ülejäänud osa kaaluda vähem kui kaks tonni.

Teist lõiku kohaldatakse samuti juhul, kui üks osa partiist tuuakse välja enne lõikes 1 osutatud ladustamisperioodi lõppu või enne artikli 8 lõikes 2 osutatud minimaalse ladustamisaja lõppu.

4.   Abisumma arvutamisel asendatud koguste kohta (lõike 3 esimene lõik) arvestatakse lepinguliseks ladustamise alguspäevaks lepingulise ladustamise esimene päev.

Artikkel 6

Ladustamistingimused

1.   Liikmesriik tagab vastavuse kõikidele abikõlblikkuse tingimustele.

2.   Lepinguosaline või liikmesriigi nõudmisel või volitusel lao eest vastutav isik teeb kontrollimise eest vastutavale pädevale ametiasutusele kättesaadavaks kõik dokumendid, mis võimaldavad kindlaks teha, eriti eraviisilise ladustamise alla käivate toodete osas, järgmise teabe:

| a) | omanik kauba lattu saabumise hetkel; |
| --- | --- |

a)

omanik kauba lattu saabumise hetkel;

| b) | juustude päritolu ja valmistamise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

juustude päritolu ja valmistamise kuupäev;

| c) | lattu saabumise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

lattu saabumise kuupäev;

| d) | olemasolu laos ja lao aadress; |
| --- | --- |

d)

olemasolu laos ja lao aadress;

| e) | laost väljatoomise kuupäev. |
| --- | --- |

e)

laost väljatoomise kuupäev.

3.   Lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik, peab iga lepingu kohta kättesaadavat laoarvestust, mis sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | eraviisilise ladustamise alla käivate toodete tuvastamine laopartii numbri järgi; |
| --- | --- |

a)

eraviisilise ladustamise alla käivate toodete tuvastamine laopartii numbri järgi;

| b) | lattu paigutamise ja laost väljatoomise kuupäevad; |
| --- | --- |

b)

lattu paigutamise ja laost väljatoomise kuupäevad;

| c) | juustude arv ja nende kaal laopartiis; |
| --- | --- |

c)

juustude arv ja nende kaal laopartiis;

| d) | toodete asukoht laos. |
| --- | --- |

d)

toodete asukoht laos.

4.   Ladustatud kaubad peavad olema hõlpsasti tuvastatavad, kergelt ligipääsetavad ja lepingu alusel eraldi märgistatud. Ladustamise alla kuuluvatele juustudele paigaldatakse eritähis.

Artikkel 7

Kontrollimised

1.   Lattu paigutamise ajal teostab pädev ametiasutus kontrollimist tagamaks, et ladustatud kaubad on abikõlblikud, ja et hoida ära toodete võimalikku asendamist lepingulise ladustamise ajal.

2.   Pädev ametiasutus teostab ette teatamata pistelist kontrolli, et teha kindlaks toodete olemasolu laos. Saadud valim peab kajastama tervikut ja vastama vähemalt 10 %le üldisest lepingulisest kogusest, mis kuulub eraviisilise ladustamise abi alla.

Kontrollimine hõlmab peale artikli 6 lõikes 3 osutatud laoarvestuse ka toodete kaalu, omaduste ja tuvastamise füüsilist kontrollimist. Need füüsilised kontrollimised peavad hõlmama vähemalt 5 % etteteatamata kontrollimisele kuuluvast kogusest.

3.   Lepingulise ladustamise lõppedes kontrollib pädev ametiasutus toodete kohalolekut. Kuid kui tooted jäävad lattu ka pärast maksimaalse lepingulise ladustamise lõppemist, võib seda kontrolli teostada siis, kui tooted laost välja tuuakse.

Esimeses lõigus osutatud kontrollimiseks teatab lepinguosaline sellest pädevale ametiasutusele, märkides ära asjaomased laopartiid, vähemalt viis tööpäeva enne lepingulise ladustamise lõppu või laost väljatoomise algust, kui viimane toimub pärast lepingulise ladustamise lõppu.

Liikmesriik võib määrata lühema ajavahemiku kui teises lõigus osutatud viis tööpäeva.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt teostatud kontrollimistest tuleb koostada aruanne, milles märgitakse:

| a) | kontrollimise kuupäev; |
| --- | --- |

a)

kontrollimise kuupäev;

| b) | selle kestus; |
| --- | --- |

b)

selle kestus;

| c) | sooritatud toimingud. |
| --- | --- |

c)

sooritatud toimingud.

Kontrollimise aruandele peavad alla kirjutama vastutav inspektor ja kaasallkirjastajana lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik, ning see peab kuuluma maksete toimikusse.

5.   Kõrvalekallete puhul, mis puudutavad 5 % või rohkem kontrollitud toodetest, laiendatakse kontrollimist suuremale valimile, mille määratleb pädev ametiasutus.

Liikmesriigid teavitavad sellistest juhtudest komisjoni nelja nädala jooksul.

6.   Liikmesriigid võivad ette näha, et kontrollimiskulud katab täielikult või osaliselt lepinguosaline.

Artikkel 8

Ladustusabi

1.   Abisummad on määratud järgmiselt:

| a) | 7,50 eurot tonni kohta püsikuludeks; |
| --- | --- |

a)

7,50 eurot tonni kohta püsikuludeks;

| b) | 0,20 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest laokuludeks; |
| --- | --- |

b)

0,20 eurot tonni kohta iga lepingujärgse ladustamispäeva eest laokuludeks;

| c) | finantskuludeks iga lepingujärgse ladustamispäeva eest:






  i) | 0,23 eurot tonni kohta kaua säilivate juustude puhul, |
| --- | --- | --- |

c)

finantskuludeks iga lepingujärgse ladustamispäeva eest:

i)

0,23 eurot tonni kohta kaua säilivate juustude puhul,

| ii) | 0,28 eurot tonni kohta Pecorino Romano juustu puhul, |
| --- | --- |

ii)

0,28 eurot tonni kohta Pecorino Romano juustu puhul,

| iii) | 0,39 eurot tonni kohta Kefalo-Tyri ja Kasseri puhul. |
| --- | --- |

iii)

0,39 eurot tonni kohta Kefalo-Tyri ja Kasseri puhul.

2.   Abi ei anta, kui lepinguline ladustamine kestab vähem kui 60 päeva. Maksimaalselt antav abisumma ei või olla suurem 180 lepingulisele ladustamispäevale vastavast summast.

Kui lepinguosaline rikub artikli 7 lõike 3 teises või vajaduse korral kolmandas lõigus osutatud tähtaega, vähendatakse abisummat 15 % ja seda makstakse ainult selle ajavahemiku eest, mille kohta lepinguosaline esitab pädevat ametiasutust rahuldava tõendi, et juustud jäid lepinguliselt ladustatuks.

3.   Abisumma makstakse välja lepinguosalise taotluse alusel lepingulise ladustamisaja lõpus 120 päeva jooksul alates taotluse vastuvõtmisest tingimusel, et artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrollimised on toimunud ja et abiraha saamiseks õigust andvad tingimused on täidetud.

Kui aga abi saamise õigust käsitlev ametlik läbivaatamine on pooleli, ei tehta väljamakset enne vastava õiguse tunnustamist.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

---

LISA

| Juustu liigid | Abikõlblikud kogused | Juustu minimaalne vanus | Ladustamise ajavahemik | Laost väljatoomise ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prantsuse kaua säilivad juustud:






  — | kaitstud päritolunimetusega sordid Beaufort või Comté |

Juustu liigid

Abikõlblikud kogused

Juustu minimaalne vanus

Ladustamise ajavahemik

Laost väljatoomise ajavahemik

Prantsuse kaua säilivad juustud:

—

kaitstud päritolunimetusega sordid Beaufort või Comté

| — | Emmental grand cru punane märgis |
| --- | --- |

—

Emmental grand cru punane märgis

| — | Emmental või Gruyère klassid A või B |
| --- | --- |

—

Emmental või Gruyère klassid A või B

16 000 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Saksa kaua säilivad juustud:

| | Markenkäse või Klasse fein Emmentaler/Bergkäse |
| --- | --- |

Markenkäse või Klasse fein Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Iiri kaua säilivad juustud:

| | Irish long keeping cheese. Emmental, special grade |
| --- | --- |

Irish long keeping cheese. Emmental, special grade

900 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Austria kaua säilivad juustud:

| 1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse |
| --- | --- |

1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Soome kaua säilivad juustud:

| | I luokka |
| --- | --- |

I luokka

1 700 t

10 päeva

1. juuni – 30 september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Rootsi kaua säilivad juustud:

| | Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé |
| --- | --- |

Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé

1 700 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Poola kaua säilivad juustud:

| | Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski |
| --- | --- |

Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski

3 000 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Sloveenia kaua säilivad juustud:

| | Ementalec/Zbrinc |
| --- | --- |

Ementalec/Zbrinc

200 t

10 päeva

1. juuni – 30 septembre 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Leedu kaua säilivad juustud:

| | Goja/Džiugas |
| --- | --- |

Goja/Džiugas

700 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Läti kaua säilivad juustud:

| | Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers |
| --- | --- |

Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers

500 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Ungari kaua säilivad juustud:

| | Pannónia |
| --- | --- |

Pannónia

300 t

10 päeva

1. juuni – 30. september 2005

1. oktoober 2005 – 31. märts 2006

Pecorino Romano

19 000 t

90 päeva ja valmistatud pärast 1. oktoobrit 2004

1. juuni – 31. detsember 2005

enne 31. märtsi 2006

Kefalo-Tyri ja Kasser, mis on valmistatud lamba- või kitsepiimast või nende kahe segust

2 500 t

90 päeva ja valmistatud pärast 30. novembrit 2004

1. juuni – 30. november 2005

enne 31. märtsi 2006

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 828/2005,

30. mai 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinide), pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikli 308d kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2002., 2003. ja 2004. aasta kohta, tuleks muuta tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinide), pirnide ja lauaviinamarjade täiendavate tollimaksude käivituslävesid. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2002., 2003. ja 2004. aasta kohta, tuleks muuta tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute (sealhulgas nektariinide), pirnide ja lauaviinamarjade täiendavate tollimaksude käivituslävesid.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 694/2005 (ELT L 112, 3.5.2005, lk 10).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

“LISA

Ilma et see piiraks kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjade kohaldamist, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisaga hõlmatud täiendavate tollimaksude kohaldamine oleneb käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide määratlustest. Juhul kui CN-koodi ees on märge “ex”, määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala kindlaks CN-koodi kohaldamisala ja vastava käivitusperioodi alusel.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Rakendusperiood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Tomatid | — 1. oktoober–31. mai | 603 687 |
| 78.0020 | — 1. juuni–30. september | 531 117 |
| 78.0065 | ex 0707 00 05 | Kurgid | — 1. mai–31. oktoober | 10 626 |
| 78.0075 | — 1. november–30. aprill | 10 326 |
| 78.0085 | ex 0709 10 00 | Artišokid | — 1. november–30. juuni | 2 071 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kabatšokid | — 1. jaanuar–31. detsember | 65 658 |
| 78.0110 | ex 0805 10 20 | Apelsinid | — 1. detsember–31. mai | 620 166 |
| 78.0120 | ex 0805 20 10 | Klementiinid | — 1. november–veebruari lõpp | 88 174 |
| 78.0130 | ex 0805 20 30
  ex 0805 20 50
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 | Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid | — 1. november–veebruari lõpp | 94 302 |
| 78.0155 | ex 0805 50 10 | Sidrunid | — 1. juuni–31. detsember | 291 598 |
| 78.0160 | — 1. jaanuar–31. mai | 50 374 |
| 78.0170 | ex 0806 10 10 | Lauaviinamarjad | — 21. juuli–20. november | 222 307 |
| 78.0175 | ex 0808 10 80 | Õunad | — 1. jaanuar–31. august | 730 999 |
| 78.0180 | — 1. september–31. detsember | 32 266 |
| 78.0220 | ex 0808 20 50 | Pirnid | — 1. jaanuar–30. aprill | 239 335 |
| 78.0235 | — 1. juuli–31. detsember | 29 158 |
| 78.0250 | ex 0809 10 00 | Aprikoosid | — 1. juuni–31. juuli | 127 403 |
| 78.0265 | ex 0809 20 95 | Kirsid, välja arvatud hapukirsid | — 21. mai–10. august | 54 213 |
| 78.0270 | ex 0809 30 | Virsikud, sealhulgas nektariinid | — 11. juuni–30. september | 982 366 |
| 78.0280 | ex 0809 40 05 | Ploomid | — 11. juuni–30. september | 54 605” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Rakendusperiood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

ex 0702 00 00

Tomatid

— 1. oktoober–31. mai

603 687

78.0020

— 1. juuni–30. september

531 117

78.0065

ex 0707 00 05

Kurgid

— 1. mai–31. oktoober

10 626

78.0075

— 1. november–30. aprill

10 326

78.0085

ex 0709 10 00

Artišokid

— 1. november–30. juuni

2 071

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

— 1. jaanuar–31. detsember

65 658

78.0110

ex 0805 10 20

Apelsinid

— 1. detsember–31. mai

620 166

78.0120

ex 0805 20 10

Klementiinid

— 1. november–veebruari lõpp

88 174

78.0130

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

— 1. november–veebruari lõpp

94 302

78.0155

ex 0805 50 10

Sidrunid

— 1. juuni–31. detsember

291 598

78.0160

— 1. jaanuar–31. mai

50 374

78.0170

ex 0806 10 10

Lauaviinamarjad

— 21. juuli–20. november

222 307

78.0175

ex 0808 10 80

Õunad

— 1. jaanuar–31. august

730 999

78.0180

— 1. september–31. detsember

32 266

78.0220

ex 0808 20 50

Pirnid

— 1. jaanuar–30. aprill

239 335

78.0235

— 1. juuli–31. detsember

29 158

78.0250

ex 0809 10 00

Aprikoosid

— 1. juuni–31. juuli

127 403

78.0265

ex 0809 20 95

Kirsid, välja arvatud hapukirsid

— 21. mai–10. august

54 213

78.0270

ex 0809 30

Virsikud, sealhulgas nektariinid

— 11. juuni–30. september

982 366

78.0280

ex 0809 40 05

Ploomid

— 11. juuni–30. september

54 605”

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 829/2005,

30. mai 2005,

millega kehtestatakse töötlemiseks ettenähtud virsikute puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 kohaselt makstava abi suurus 2005/2006. turustusaastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon avaldab virsikute puhul makstava abi summad pärast seda, kui on kontrollinud kinnipidamist määruse (EÜ) nr 2201/96 III lisaga ettenähtud piirnormidest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon avaldab virsikute puhul makstava abi summad pärast seda, kui on kontrollinud kinnipidamist määruse (EÜ) nr 2201/96 III lisaga ettenähtud piirnormidest.

| (2) | Kolme eelneva turustusaasta jooksul abikava alusel töödeldud virsikute keskmine kogus on ühenduse piirnormist väiksem. Seepärast peab 2005/2006. turustusaastal igas asjaomase liikmesriigis kohaldatav abi olema määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 sätestatud summa suurune. |
| --- | --- |

(2)

Kolme eelneva turustusaasta jooksul abikava alusel töödeldud virsikute keskmine kogus on ühenduse piirnormist väiksem. Seepärast peab 2005/2006. turustusaastal igas asjaomase liikmesriigis kohaldatav abi olema määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 sätestatud summa suurune.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005/2006. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 2 kohase abi suurus virsikute puhul 47,70 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolevat määrust kohaldatakse 2005/2006. turustusaastal.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).

2

---

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 830/2005,

30. mai 2005,

millega viiendat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) eriti selle artikli 10 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsusega 2005/.../ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsusega 2005/.../ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 14. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 607/2005 (ELT L 100, 20.4.2005, lk 17. Parandatud versioon ELT L 104, 23.4.2005, lk 46).

1

(2)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52. Ühist seisukohta on viimati muudetud otsusega 2005/316/ÜVJP (ELT L 100, 20.4.2005, lk 54).

2

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisast kustutatakse järgmised isikud:

| 1. | Borovnica, Goran. Sünniaeg: 15.8.1965. Sünnikoht: Kozarac, Prijedori haldusüksus, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. |
| --- | --- |

1.

Borovnica, Goran. Sünniaeg: 15.8.1965. Sünnikoht: Kozarac, Prijedori haldusüksus, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina.

| 2. | Pavkovic, Nebojsa. Sünniaeg: 10.4.1946. Sünnikoht: Senjski Rudnik, Serbia ja Montenegro. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro. |
| --- | --- |

2.

Pavkovic, Nebojsa. Sünniaeg: 10.4.1946. Sünnikoht: Senjski Rudnik, Serbia ja Montenegro. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro.

| 3. | Popovic, Vujadin. Sünniaeg: 14.3.1957. Sünnikoht: Sekovici, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro. |
| --- | --- |

3.

Popovic, Vujadin. Sünniaeg: 14.3.1957. Sünnikoht: Sekovici, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/26

---

EÜ–HORVAATIA STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2005,

26. aprill 2005,

oma töökorra vastuvõtmise kohta, mis sisaldab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee töökorda

(2005/404/EÜ)

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi (edaspidi “Horvaatia”) vahelist stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, eriti selle artikleid 110 ja 111,

ning arvestades, et nimetatud leping jõustus 1. veebruaril 2005. aastal,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesistumine

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistujateks on kordamööda kaheteistkuuliste perioodide kaupa ühenduse ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Liidu Nõukogu esindaja ning Horvaatia Vabariigi valitsuse esindaja. Esimene periood algab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu esimese istungi päevast ja lõpeb 31. detsembril 2005. aastal.

Artikkel 2

Istungid

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu pidada erakorralisi istungeid lepinguosaliste kokkuleppel.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, peetakse kõik stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu istungid Euroopa Liidu Nõukogu tavalises istungipaigas mõlema lepinguosalise kokkulepitud kuupäeval.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu istungid kutsuvad ühiselt kokku stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu sekretärid kokkuleppel eesistujaga.

Artikkel 3

Esindamine

Kui stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmetel ei ole võimalik istungist osa võtta, võib neid esindada. Kui liige soovib olla esindatud, peab ta teatama eesistujale oma esindaja nime enne istungit, kus teda esindatakse.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikme esindajal on kõik selle liikme õigused.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmetel võivad kaasas olla ametnikud.

Enne iga istungit teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Euroopa Investeerimispanga esindaja osaleb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu koosolekutel vaatlejana, kui päevakorras on panka puudutavad küsimused.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib kutsuda oma istungitele kolmandaid isikuid, et saada teavet konkreetsete küsimuste kohta.

Artikkel 5

Sekretariaat

Üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja üks Horvaatia Brüsseli esinduse ametnik tegutsevad ühiselt stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu sekretäridena.

Artikkel 6

Kirjavahetus

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule adresseeritud kirjad saadetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistujale Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressil.

Kaks sekretäri tagavad kirjavahetuse edastamise stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistujale ning vajaduse korral stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmetele. Sel viisil edastatav kirjavahetus saadetakse komisjoni peasekretariaadile, liikmesriikide alalistele esindustele ja Horvaatia esindusele Brüsselis.

Kaks sekretäri saadavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistuja teatised kõnealustele adressaatidele ning edastavad need vajaduse korral stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu teistele liikmetele eelmises lõikes osutatud aadressidel.

Artikkel 7

Avalikustamine

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu istungid ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 8

Istungi päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi päevakorraprojekti. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu sekretärid edastavad päevakorraprojekti artiklis 6 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust.

Päevakorraprojekt sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid punkte ei arvata päevakorraprojekti siis, kui sekretärid pole saanud täiendavaid dokumente päevakorraprojekti väljasaatmise kuupäevaks.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võtab päevakorra vastu iga istungi alguses.

Päevakorraprojekti välise punkti võib päevakorda arvata mõlema lepinguosalise nõusolekul.

2.   Kokkuleppel mõlema lepinguosalisega võib eesistuja lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi nõudeid.

Artikkel 9

Protokoll

Kaks sekretäri koostavad iga istungi protokolli projekti.

Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| — | stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule esitatud dokumendid,

| — | seisukohad, mida stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liige on palunud protokolli kanda, |
| --- | --- |

—

seisukohad, mida stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liige on palunud protokolli kanda,

| — | vastuvõetud otsused ja tehtud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja muud järeldused. |
| --- | --- |

—

vastuvõetud otsused ja tehtud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja muud järeldused.

Protokolli projekt esitatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kinnitamiseks. Peale kinnitamist allkirjastavad protokolli eesistuja ja kaks sekretäri. Protokoll esitatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi kui assotsiatsioonidokumentide hoiulevõtja arhiivi. Tõestatud koopia edastatakse kõigile artiklis 6 märgitud adressaatidele.

Artikkel 10

Otsused ja soovitused

1.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu teeb oma otsused ja soovitused lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Istungitevahelisel ajal võib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste nõusolekul teha otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel.

2.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu artiklis 112 määratletud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu otsus kannab pealkirja “otsus” ja soovitus kannab pealkirja “soovitus”, millele järgneb selle järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsused ja soovitused allkirjastab eesistuja ja kinnitavad kaks sekretäri.

Otsused ja soovitused edastatakse kõigile artiklis 6 märgitud adressaatidele.

Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuseid ja soovitusi oma vastavas ametlikus väljaandes.

Artikkel 11

Kasutatavad keeled

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu ametlikud keeled on kahe lepinguosalise ametlikud keeled.

Kui ei otsustata teisiti, tugineb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus oma aruteludes nendes keeltes koostatud dokumentidele.

Artikkel 12

Kulud

Ühendus ja Horvaatia Vabariik katavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu istungitel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas tööjõu-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

Ühendus kannab istungitel suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline või kirjalik tõlge horvaadi keelde või horvaadi keelest, mille kulud kannab Horvaatia Vabariik.

Muud istungite korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on istungil võõrustaja.

Artikkel 13

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee

1.   Käesolevaga moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee, et see abistaks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu oma ülesannete täitmisel. Komiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu esindajad ja Euroopa Ühenduste Komisjoni esindajad ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil.

2.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee valmistab ette stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu istungid ja arutelud, viib vajaduse korral ellu stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsused ning tagab üldiselt assotsiatsioonisuhte jätkuvuse ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu nõuetekohase toimimise. Komitee arutab kõiki stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu suunatud küsimusi ja muid küsimusi, mis võivad esile kerkida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu igapäevase rakendamise käigus. Komitee esitab kõik ettepanekud ja otsuste/soovituste eelnõud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule vastuvõtmiseks.

3.   Kui stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus osutatakse konsulteerimiskohustusele või konsulteerimise võimalusele, võib konsultatsiooni pidada stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees. Kahe lepinguosalise kokkuleppel võib konsultatsioon jätkuda stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus.

4.   Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee töökord on lisatud käesolevale otsusele.

Luxembourg, 26. aprill 2005

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

LISA

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee töökord

Artikkel 1

Eesistumine

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee eesistujaks on kordamööda kaheteistkuuliste perioodide kaupa ühenduse ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Komisjoni esindaja ning Horvaatia Vabariigi valitsuse esindaja. Esimene periood algab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb 31. detsembril 2005.

Artikkel 2

Istungid

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee tuleb kokku vajaduse korral mõlema lepinguosalise nõusolekul.

Kõik stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee istungid peetakse mõlema lepinguosalise kokkulepitud ajal ja kohas.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee istungid kutsub kokku eesistuja.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Artikkel 4

Sekretariaat

Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Horvaatia Vabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee sekretäridena.

Kõik käesolevas otsuses nimetatud teated stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee eesistujale ja eesistuja teated edastatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee sekretäridele ja stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistujale.

Artikkel 5

Avalikustamine

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee istungid ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 6

Istungi päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi päevakorraprojekti. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee sekretärid edastavad päevakorraprojekti artiklis 4 märgitud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust.

Päevakorraprojekt sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid punkte ei arvata päevakorraprojekti siis, kui sekretärid pole saanud täiendavaid dokumente päevakorraprojekti väljasaatmise kuupäevaks.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee võib kutsuda oma istungitele eksperte, et saada teavet konkreetsete küsimuste kohta.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee võtab päevakorra vastu iga istungi alguses. Päevakorraprojektivälise punkti võib päevakorda arvata mõlema lepinguosalise nõusolekul.

2.   Kokkuleppel mõlema lepinguosalisega võib eesistuja lühendada lõikes 1 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi nõudeid.

Artikkel 7

Protokoll

Iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis põhineb eesistuja kokkuvõttel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees tehtud järeldustest.

Kui stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee on protokolli kinnitanud, allkirjastavad eesistuja ja sekretärid protokolli ning see esitatakse mõlemale lepinguosalisele. Protokolli koopia edastatakse kõigile artiklis 4 märgitud adressaatidele.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

Konkreetsetel juhtudel, kui stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 114 alusel volitanud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteed tegema otsuseid/soovitusi, kannab otsus pealkirja “otsus” ja soovitus pealkirja “soovitus”, millele järgneb selle järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Otsuseid ja soovitusi tehakse lepinguosaliste ühisel kokkuleppel.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee otsused ja soovitused allkirjastab eesistuja ja kinnitavad kaks sekretäri ning need edastatakse käesoleva lisa artiklis 4 osutatud adressaatidele.

Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada selle stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee otsuseid ja soovitusi oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 9

Kulud

Ühendus ja Horvaatia Vabariik katavad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee istungitel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas tööjõu-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

Ühendus kannab istungitel suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline või kirjalik tõlge horvaadi keelde või horvaadi keelest, mille kulud kannab Horvaatia Vabariik. Muud istungite korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on istungil võõrustaja.

Artikkel 10

Allkomiteed ja erirühmad

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee võib moodustada allkomiteesid ja erirühmi, mis töötavad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee järelevalve all ja esitavad sellele aruande pärast iga kohtumist. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee võib teha otsuse mis tahes olemasoleva allkomitee või rühma tegevuse lõpetamise kohta, selle pädevuse sätestamise või muutmise kohta või täiendavate allkomiteede või rühmade moodustamise kohta, mis abistaksid seda ülesannete täitmisel. Allkomiteedel ja rühmadel ei ole otsustusõigust.

---

Komisjon

| 31.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/31

---

KOMISJONI OTSUS,

4. mai 2005,

millega Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1369 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/405/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 1998. aasta otsust 98/258/EÜ, elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse standardsed katsemeetodid Enterobacteriaceae ja eluvõimeliste mikroorganismide üldarvu kindlakstegemiseks lihas on tunnistatud samaväärseks Ameerika Ühendriikides Escherichia coli kindlakstegemiseks kasutatavate katsemeetoditega. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse standardsed katsemeetodid Enterobacteriaceae ja eluvõimeliste mikroorganismide üldarvu kindlakstegemiseks lihas on tunnistatud samaväärseks Ameerika Ühendriikides Escherichia coli kindlakstegemiseks kasutatavate katsemeetoditega.

| (2) | Ühendus ja Ameerika Ühendriigid on pidanud läbirääkimisi audiitorkontrolli täiendavate juhiste suhtes, mis hõlmavad loomade terviseuuringuid käsitlevaid juhiseid. Nende läbirääkimiste põhjal koostati juhiste tekst, millega nõustusid mõlemad lepinguosalised. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus ja Ameerika Ühendriigid on pidanud läbirääkimisi audiitorkontrolli täiendavate juhiste suhtes, mis hõlmavad loomade terviseuuringuid käsitlevaid juhiseid. Nende läbirääkimiste põhjal koostati juhiste tekst, millega nõustusid mõlemad lepinguosalised.

| (3) | Kokkuleppe ühine korralduskomitee (“komitee”) andis välja soovitused kahe katsemeetodi võrdväärsuse määramise ja audiitorkontrolli täiendavate juhiste vastuvõtmise kohta. Sellise soovituse tulemusena on asjakohane muuta kokkuleppe V ja VI lisa ning joonealust märkust nr 1. |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe ühine korralduskomitee (“komitee”) andis välja soovitused kahe katsemeetodi võrdväärsuse määramise ja audiitorkontrolli täiendavate juhiste vastuvõtmise kohta. Sellise soovituse tulemusena on asjakohane muuta kokkuleppe V ja VI lisa ning joonealust märkust nr 1.

| (4) | Kõnealused muudatused tuleks ühenduse nimel heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused muudatused tuleks ühenduse nimel heaks kiita.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel loodud ühise korralduskomitee soovituste kohaselt heaks kõnealuse kokkuleppe muudatused V lisa punktis 6, VI lisas ja joonealuses märkuses nr 1.

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe tekst, sealhulgas lepingu V lisasse, punkti 6, joonealusesse märkusesse nr 1 ja VI lisasse tehtavad muudatused, on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevaga antakse tervise- ja tarbijakaitse peadirektorile volitus kirjutada alla ühenduse suhtes siduvale kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mil Ameerika Ühendriigid teatavad ühendusele kirjalikult, et siseriiklikud menetlused artiklis 1 nimetatud muudatuste vastuvõtmiseks on lõpule viidud.

Brüssel, 4. mai 2005

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2003/833/EÜ (ELT L 316, 29.11.2003, lk 20).

1

---

KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE,

mis käsitleb elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kokkuleppe lisade muudatusi

Brüssel, 7. oktoober 2004

Lugupeetud härra.

Pidades silmas Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud kokkulepet, mis käsitleb elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid, on mul au teha ettepanek muuta nimetatud kokkuleppe lisasid järgmiselt:

Kokkuleppe artikli 14 lõike 1 alusel loodud ühise korralduskomitee soovituste kohaselt asendada kokkuleppe V lisa punkti 6 ja joonealuse märkuse nr 1 tekst käesoleva kirja A liite tekstiga ning asendada kokkuleppe VI lisa tekst käesoleva kirja B liite tekstiga.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Ameerika Ühendriigid nõustuvad kokkuleppe V lisa punkti 6, joonealuse märkuse nr 1 ja VI lisa muutmisega.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.

(1)

Euroopa Ühenduse nimel

Jaana HUSU-KALLIO

Brüssel, 6. aprill 2005

Lugupeetud härra.

Mul on au viidata teie 7. oktoobri 2004 kirjale, mis sisaldab elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud 20. juuli 1999. aasta kokkuleppe A liite, mis asendab V lisa punkti 6, joonealust märkust nr 1, ja B liite, mis asendab VI lisa, kavandatavate muudatuste üksikasju.

Sellega seoses on mul au kinnitada, et Ameerika Ühendriigid on nõus esitatud kavandatavate muudatustega, mille koopia on siinkohal lisatud, vastavalt kokkuleppe artikli 14 lõike 1 alusel loodud ühise korralduskomitee soovitustele.

Saan aru, et muudatused jõustuvad päeval, mil EÜ teatab Ameerika Ühendriikidele, et ta on nende muudatuste jõustamiseks vajalikud menetlused lõpule viinud.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.

(2)

2

Ameerika Ühendriikide pädeva asutuse nimel

Norval E. FRANCIS

---

(1)

1

| | Lisa: kokkuleppe V lisa punkti 6 ja joonealust märkust nr 1 asendav A liide ning kokkuleppe VI lisa asendav B liide. |
| --- | --- |

Lisa: kokkuleppe V lisa punkti 6 ja joonealust märkust nr 1 asendav A liide ning kokkuleppe VI lisa asendav B liide.

(2)

2

| | Lisa: kokkuleppe V lisa punkti 6 ja joonealust märkust nr 1 asendav A liide ning kokkuleppe VI lisa asendav B liide |
| --- | --- |

Lisa: kokkuleppe V lisa punkti 6 ja joonealust märkust nr 1 asendav A liide ning kokkuleppe VI lisa asendav B liide

A LIIDE

“V LISA

| — | Kaup |
| --- | --- |

—

Kaup

| — | Liik |
| --- | --- |

—

Liik

| — | Loomade/inimeste tervis |
| --- | --- |

—

Loomade/inimeste tervis

EÜ eksport Ameerika Ühendriikidesse

Ameerika Ühendriikide eksport EÜsse

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Toiming

Kaubandustingimused

Võrdväärsus

Eritingimused

Toiming

EÜ standardid

Ameerika Ühendriikide standardid

Ameerika Ühendriikide standardid

EÜ standardid

Värske liha

Loomade tervis

| — | Mäletsejalised |
| --- | --- |

—

Mäletsejalised

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Jah 2

BSE nakkusega riikidest pärinevate veiste täiendav sertifitseerimine

Ameerika Ühendriigid peavad uuesti läbi vaatama vastavad eeskirjad BSE kõrge ja madala esinemisega piirkondade kohta

9 CFR 53

(eksootilise haiguse puhangu korral)

72/462

82/426

Jah 2

Kolmekuuline viibimine

Brutselloosivaba lammaste ja kitsede ruum

| — | Equidae |
| --- | --- |

—

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Jah 1

9 CFR 53

72/462

82/426

Jah 2

Kolmekuuline viibimine

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Jah 1

9 CFR 53

72/462

82/426

Jah 2

Kolmekuuline viibimine

Brutselloosivaba ruum

Rahva tervishoid

Mäletsejalised (8)

Equidae

Sead

Lambad

Kitsed

Mäletsejalised (8)

Equidae

Sead

Lambad

Kitsed

64/433

96/22

96/23

9 CFR

301–381, 416, 417

Jah 3

Ettevõtted, mis on loetletud joonealuses märkuses 7 ja mis vastavad joonelause märkuse 1 asjakohastele sätetele

Enterobacteriaceae ja eluvõimeliste mikroorganismide üldarvu kontroll, mida viiakse läbi vastavalt otsusele 2001/471/EÜ 8. juuni 2001, v.a:

| — | pistelisi proove tuleb läbi viia kogu tapaperioodi jooksul |
| --- | --- |

—

pistelisi proove tuleb läbi viia kogu tapaperioodi jooksul

| — | lveiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste neli proovikogumispaika peavad jääma samaks, mis on loetletud otsuses 2001/471/EÜ, 8. juuni 2001 |
| --- | --- |

—

lveiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste neli proovikogumispaika peavad jääma samaks, mis on loetletud otsuses 2001/471/EÜ, 8. juuni 2001

Võrdväärsus (Jah 2) antakse pärast seda, kui USA on lõpule viinud veterinaarsete kohaletoimetamissüsteemide kontrollimise

Kõnealune protsess viiakse lõpule 12 kuu jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumisest

9 CFR

301–381, 416, 417

72/462

93/158

96/22

96/23

Jah 3

Ettevõtted, mis on loetletud joonealuses märkuses 7 ja mis vastavad joonealuste märkuste 2, 3, 4 ja 5 asjakohastele sätetele

EÜ peab hindama Ameerika Ühendriikide jääkide programmi ja Ameerika Ühendriikide esitatud lisateavet, et kindlaks määrata, kas see vastab EÜ kaitsetasemele. Kõnealune hindamine viiakse lõpule kuue kuu jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumisest

EÜ peab hindama Ameerika Ühendriikide veestandardeid, et kindlaks määrata, kas need vastavad EÜ kaitsetasemele. Kõnealune hindamine viiakse lõpule kuue kuu jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumisest

EÜ hindab Ameerika Ühendriikide taotlust, juhul kui see esitatakse, vajaduse kohta hobuseliha jätkuvaks kontrollimiseks trichinae suhtes

Joonealuse märkuse 5 punkti e kohta – seasüdame intsisiooni järel tehtud kontrolli tulemusi hinnatakse ühiselt 12 kuu jooksul, et otsustada kas tuleb teha muudatusi joonealuse märkuse 5 punktis e

Võrdväärsus (Jah 2) antakse pärast seda, kui EÜ on lõpule viinud teatavate tingimuste rakendamise kontrolli. Kõnealune protsess viiakse lõpule 12 kuu jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumisest”

JOONEALUNE MÄRKUS 1

| “(1) | Haigusetekitajate vähendamine: ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteemid; lõplik eeskiri avaldati dokumendis 61 Federal Register 38806–38989 ja sellega muudetakse CFRi osade 304, 310, 320, 327, 381, 416 ja 417 mitmeid sätteid.
  SSOPsid käsitlevate sätete kohaldamine.
  USA ja EÜ arutlevad eespool toodud eeskirja astmeliste elementide üle aegsasti enne nende rakendamist, et kindlaks määrata, kas täiendavad eritingimused on vajalikud.” |
| --- | --- |

“(1)

Haigusetekitajate vähendamine: ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteemid; lõplik eeskiri avaldati dokumendis 61 Federal Register 38806–38989 ja sellega muudetakse CFRi osade 304, 310, 320, 327, 381, 416 ja 417 mitmeid sätteid.

SSOPsid käsitlevate sätete kohaldamine.

USA ja EÜ arutlevad eespool toodud eeskirja astmeliste elementide üle aegsasti enne nende rakendamist, et kindlaks määrata, kas täiendavad eritingimused on vajalikud.”

B LIIDE

“VI LISA

JUHISED AUDIITORKONTROLLI TEGEMISEKS

Kui üks asjaomastest rahvusvahelistest standardiorganisatsioonidest on vastu võtnud audiitorkontrolli standardid, juhised või soovitused, siis vaatavad/vaatab lepinguosalised uuesti läbi käesoleva lisa sisu ja teevad/teeb vajalikud muudatused.

Üldsätted

1.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1.1. | auditeerimine – tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

1.1.

auditeerimine – tulemuste hindamine;

| 1.2. | auditeeritav – eksportiv lepinguosaline, kelle kontrolliprogrammi auditeeritakse; |
| --- | --- |

1.2.

auditeeritav – eksportiv lepinguosaline, kelle kontrolliprogrammi auditeeritakse;

| 1.3. | audiitor – importiv lepinguosaline, kes teostab audiitorkontrolli; |
| --- | --- |

1.3.

audiitor – importiv lepinguosaline, kes teostab audiitorkontrolli;

| 1.4. | ettevõte – loomade või loomsete toodete töötlemisettevõte; |
| --- | --- |

1.4.

ettevõte – loomade või loomsete toodete töötlemisettevõte;

| 1.5. | rajatis – muu koht, v.a töötlemisettevõte, kus loomi või loomseid tooteid võidakse käidelda, v.a müügisaalid; |
| --- | --- |

1.5.

rajatis – muu koht, v.a töötlemisettevõte, kus loomi või loomseid tooteid võidakse käidelda, v.a müügisaalid;

| 1.6. | loomatervishoiu uuring – teabe kogumiseks või kontrollimiseks läbiviidud kohapealne kontrollkülastus, mis on seotud teatava piirkonna tingimuste või staatusega ühe või mitme III lisas määratletud loomahaiguse osas. |
| --- | --- |

1.6.

loomatervishoiu uuring – teabe kogumiseks või kontrollimiseks läbiviidud kohapealne kontrollkülastus, mis on seotud teatava piirkonna tingimuste või staatusega ühe või mitme III lisas määratletud loomahaiguse osas.

2.   Üldpõhimõtted

2.1.   Audiitor ja auditeeritav peaksid tegema koostööd audiitorkontrolli läbiviimisel käesolevas lisas esitatud sätete kohaselt. Audiitorirühma peaksid kuuluma nii audiitori kui auditeeritava esindajad ja auditeeritav peaks määrama personali, kes vastutab auditeerimise hõlbustamise eest. Erisüsteemide ja -kavadega auditeerimiste läbiviimiseks võivad olla vajalikud erinevad kutseoskused.

Teavet kogutakse küsitluste, dokumentide ja registrite läbivaatamise ning kohapealsete kontrollkülastuste teel. Teabesse lisatakse kontrollimise muudatused, mis on tehtud kokkuleppe vastuvõtmise või viimase auditi järgselt. Teavet võib kinnitada muudesse allikatesse tehtavate päringute ja kontrollimise kaudu; kaasa arvatud füüsiline vaatlus, mõõtmised, proovid ja registreeritud andmed. Auditeerimise käigus kogutud teave tuleb dokumenteerida.

2.2.   Auditeerimiste eesmärgiks tuleks seada pigem auditeeritava jõustamis- ja kontrolliprogrammi tõhususe kontrollimine kui üksikute loomade, toidupartiide või ettevõtete tagasilükkamine. Käesoleva kokkuleppega reguleeritavat auditeeritava jõustamis- ja kontrolliprogrammi tuleb asjakohasel viisil hinnata.

2.2.1.   Kõiki kokkuleppe kohaselt korraldatavaid auditeid hinnatakse eksportiva lepinguosalise standardite või eksportiva ja importiva lepinguosalise kombineeritud standardite ning vajadusel konkreetse auditi eritingimuste alusel. Kõnesolevad standardid ja vastavad eritingimused on esitatud V lisa artiklis 6.

2.2.2.   Kohapealsed auditid, mis toimuvad esialgse võrdväärsuse määramise käigus, viiakse läbi üksnes eksportiva riigi standarditest lähtudes, kusjuures edaspidised kohapealsed auditid, mille eesmärgiks on kontrollida eelnevalt kehtestatud võrdväärsustingimuse tulemust, viiakse läbi eksportiva lepinguosalise standardite kohaselt ja kasutades neid importiva lepinguosalise asjakohaseid standardeid, mille võrdväärsus ei ole kindlaks määratud ning mille kohta nõuetele vastavust tuleb kinnitada; lisaks võimalikud kokkulepitud eritingimused, mis on esitatud V lisas.

2.3.   Auditeeritav peab audiitorile dokumenteeritud programmi abil tõestama, et standarditele vastatakse järjepidevalt.

2.4.   Auditeerimise sagedus peaks põhinema eksportiva lepinguosalise suutlikkusel jõustamis- ja kontrolliprogrammi täita. Vähese suutlikkuse korral tuleks auditeerida sagedamini, näiteks selleks, et kontrollida, kas puudulik suutlikkus on paranenud.

2.4.1.   Auditite sageduse määramiseks kasutatav teave võib muuhulgas sisaldada järgmist:

| — | epidemioloogiline analüüs, |
| --- | --- |

—

epidemioloogiline analüüs,

| — | eelnevate auditite tulemused, |
| --- | --- |

—

eelnevate auditite tulemused,

| — | veterinaarse piirikontrolli tulemused (k.a importsaadetiste proovide kogumise ja analüüsi tulemused), |
| --- | --- |

—

veterinaarse piirikontrolli tulemused (k.a importsaadetiste proovide kogumise ja analüüsi tulemused),

| — | periood alates viimasest auditist, |
| --- | --- |

—

periood alates viimasest auditist,

| — | kaubanduse maht, |
| --- | --- |

—

kaubanduse maht,

| — | rahvatervise seire tulemused, |
| --- | --- |

—

rahvatervise seire tulemused,

| — | loomahaigustest (nimekiri) vaba, |
| --- | --- |

—

loomahaigustest (nimekiri) vaba,

| — | keskkonna- ja geograafilised tegurid. |
| --- | --- |

—

keskkonna- ja geograafilised tegurid.

2.5.   Auditeerimised ja neil põhinevad otsused tuleb teha läbipaistvalt ja järjekindlalt.

Audiitor peab:

| 2.5.1. | tagama, et auditi järeldused põhineks objektiivsel tõendusmaterjalil või andmetel ning vaatlustulemustel, mille täpsust ja usaldusväärsust saab kontrollida; |
| --- | --- |

2.5.1.

tagama, et auditi järeldused põhineks objektiivsel tõendusmaterjalil või andmetel ning vaatlustulemustel, mille täpsust ja usaldusväärsust saab kontrollida;

| 2.5.2. | jääma kõrvale huvide konfliktist ja väärmõjudest; |
| --- | --- |

2.5.2.

jääma kõrvale huvide konfliktist ja väärmõjudest;

| 2.5.3. | tagama, et auditeerimismenetlus viiakse läbi eesmärgiga






  — | kontrollida, et eksportiv lepinguosaline järgib eelnevalt tunnustatud võrdväärsustingimusi, ning |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

tagama, et auditeerimismenetlus viiakse läbi eesmärgiga

—

kontrollida, et eksportiv lepinguosaline järgib eelnevalt tunnustatud võrdväärsustingimusi, ning

| — | selgitada auditeeritava jaoks välja valdkonnad, kus võiks sisse viia parandusi, et tõhustada auditeeritava dokumenteeritud kontrolliprogrammi, nii et see hakkaks järgima või jätkaks edaspidi võrdväärsustingimuste järgimist, mis on vajalikud importiva lepinguosalise asjakohasele kaitsetasemele vastamiseks; |
| --- | --- |

—

selgitada auditeeritava jaoks välja valdkonnad, kus võiks sisse viia parandusi, et tõhustada auditeeritava dokumenteeritud kontrolliprogrammi, nii et see hakkaks järgima või jätkaks edaspidi võrdväärsustingimuste järgimist, mis on vajalikud importiva lepinguosalise asjakohasele kaitsetasemele vastamiseks;

| 2.5.4. | tagama, et kõik auditi käigus saadud dokumendid ja registrid säilitatakse ning neid kaitstakse vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele ning kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavatele õigusnormidele; |
| --- | --- |

2.5.4.

tagama, et kõik auditi käigus saadud dokumendid ja registrid säilitatakse ning neid kaitstakse vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele ning kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavatele õigusnormidele;

| 2.5.5. | tagama ärisaladuse hoidmise vastavalt kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavatele õigusnormidele. |
| --- | --- |

2.5.5.

tagama ärisaladuse hoidmise vastavalt kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavatele õigusnormidele.

Auditeeritav peab:

| 2.5.6. | andma auditi ulatuses õigeaegselt audiitori poolt nõutud teavet auditi ajal või 20 tööpäeva jooksul pärast seda, et tagada auditi eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

2.5.6.

andma auditi ulatuses õigeaegselt audiitori poolt nõutud teavet auditi ajal või 20 tööpäeva jooksul pärast seda, et tagada auditi eesmärkide saavutamine;

| 2.5.7. | tegema koostööd audiitoriga ja aitama teda tööülesannete täitmisel ning auditi eesmärkide saavutamisel, sealhulgas:






  — | teavitama auditiga seotud töötajaid selle eesmärkidest, |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

tegema koostööd audiitoriga ja aitama teda tööülesannete täitmisel ning auditi eesmärkide saavutamisel, sealhulgas:

—

teavitama auditiga seotud töötajaid selle eesmärkidest,

| — | määrama sobiva kvalifikatsiooniga töötajad audiitorrühma saatma, |
| --- | --- |

—

määrama sobiva kvalifikatsiooniga töötajad audiitorrühma saatma,

| — | võimaldama audiitorrühmale vajalikke vahendeid, et tagada auditi tõhus läbiviimine, |
| --- | --- |

—

võimaldama audiitorrühmale vajalikke vahendeid, et tagada auditi tõhus läbiviimine,

| — | võimaldama audiitori nõudmisel talle ligipääsu paikadesse ja dokumentidele, mis on auditeerimiseks vajalikud. |
| --- | --- |

—

võimaldama audiitori nõudmisel talle ligipääsu paikadesse ja dokumentidele, mis on auditeerimiseks vajalikud.

2.6.   Loomatervishoiu uuringud

Loomatervishoiu uuringuid teostatakse eesmärgiga koguda vajalikku epidemioloogilist ja muud teavet haiguse olukorra kohta konkreetses piirkonnas (kas liikmesriigis/riigis, liikmesriigi osas/riigi osas või enam kui ühe liikmesriigi/riigi osades). Loomatervishoiu uuringu võib läbi viia üks lepinguosaline (käesolevas dokumendisnimetatud “importiv” lepinguosaline), et toetada teise lepinguosalise (käesolevad dokumendis nimetatud “eksportiv” lepinguosaline) esialgset otsust haiguse olukorra kohta konkreetses piirkonnas (nt konkreetse haiguse puudumise esmakordne kinnitamine), või tehakse seda pärast haiguse puhkemist.

TEGEVUSJUHISED

Auditi ettevalmistamine

3.   Eelnev ettevalmistamine

3.1.   Auditi programm

Selleks, et tagada auditite piisav ettevalmistus ja võimalikult tõhus läbiviimine, peavad lepinguosalised:

| — | võtma vastu esialgse auditi programmi, mis kataks vajadusel 12-kuulise perioodi, arvestades muu hulgas ka kokkuleppe VI lisa punktis 2.4 kirjeldatud analüüsi ning V lisas sätestatud toiminguid; nimetatud esialgne programm tuleb kuue kuu möödudes üle vaadata ning võtta vastu jooksva auditi programm, |
| --- | --- |

—

võtma vastu esialgse auditi programmi, mis kataks vajadusel 12-kuulise perioodi, arvestades muu hulgas ka kokkuleppe VI lisa punktis 2.4 kirjeldatud analüüsi ning V lisas sätestatud toiminguid; nimetatud esialgne programm tuleb kuue kuu möödudes üle vaadata ning võtta vastu jooksva auditi programm,

| — | võimalikult varases etapis, soovitavalt 60 päeva varem, kinnitama oma kavatsust läbi viia esialgses programmis ette nähtud auditid, |
| --- | --- |

—

võimalikult varases etapis, soovitavalt 60 päeva varem, kinnitama oma kavatsust läbi viia esialgses programmis ette nähtud auditid,

| — | võimalikult varases etapis teavitama auditeeritavat kõigist esialgses programmis tehtavatest muudatustest, |
| --- | --- |

—

võimalikult varases etapis teavitama auditeeritavat kõigist esialgses programmis tehtavatest muudatustest,

| — | vahetama teavet väljaspool kokkuleppe kohaldamisala läbiviidavate auditite programmide kohta, mis võib olla vajalik või asjakohane lõike 6.3 sätete rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

vahetama teavet väljaspool kokkuleppe kohaldamisala läbiviidavate auditite programmide kohta, mis võib olla vajalik või asjakohane lõike 6.3 sätete rakendamiseks.

3.2.   Auditi algatamine

Tavapäraselt algatatakse audit järgmistel alustel:

| — | esialgses programmis kindlaksmääratud auditid, |
| --- | --- |

—

esialgses programmis kindlaksmääratud auditid,

| — | auditeeritava soovil tehtavad auditid, |
| --- | --- |

—

auditeeritava soovil tehtavad auditid,

| — | kummagi lepinguosalise õigustatud nõudmisel läbiviidavad auditid, nt tulenevalt kummagi poole tõsisest murest seoses tekkivate või hiljuti tuvastatud riskidega inimeste või loomade tervisele. |
| --- | --- |

—

kummagi lepinguosalise õigustatud nõudmisel läbiviidavad auditid, nt tulenevalt kummagi poole tõsisest murest seoses tekkivate või hiljuti tuvastatud riskidega inimeste või loomade tervisele.

Kõikidel juhtudel peab audiitor auditeeritavat vajalikul määral teavitama kavatsetavast auditist, et võimaldada viimasel teha vajalikke ettevalmistusi auditi rahuldavaks teostamiseks. Etteteatamisaja pikkus tuleneb rahva- ja loomatervishoiuga seotud auditi pakilisusest.

Audiitori teated auditeeritavale

3.3.   Auditile eelnev tegevus

3.3.1.   Auditi kava ettevalmistamine

Auditeeritavaga konsulteerides peab audiitor ette valmistama auditi kava ning esitama selle auditeeritavale piisava ajavaruga enne auditi algust, soovitavalt 60 päeva enne auditi plaanitavat alguskuupäeva, et võimaldada auditeeritaval teavet koguda. Audit peab olema kavandatud paindlikult, et rõhuasetustes oleks võimalik teha muudatusi, arvestades enne auditit ja selle käigus kogutud teabega.

Auditi kava peab hõlmama järgmist:

| — | auditeerimise objekt, põhjalikkus ja ulatus, |
| --- | --- |

—

auditeerimise objekt, põhjalikkus ja ulatus,

| — | auditeerimise eesmärgid, |
| --- | --- |

—

auditeerimise eesmärgid,

| — | V lisas sätestatud standardite kindlaksmääramine, mille alusel audit korraldatakse. Täpsemalt on need eksportiva lepinguosalise standardid, kui audit toimub auditeeritava kontrollprogrammi täitmise esialgse kohapealse hindamisena, mis on võrdväärsuse tingimuse täitmise kontrolli osa, või eksportiva ja importiva lepinguosalise standardite kombinatsioon, mida on muudetud vastavate V lisas sätestatud eritingimustega, kui hilisem audit viiakse läbi eelnevalt tuvastatud võrdväärsuse tingimuse olemasolu kontrollimiseks, |
| --- | --- |

—

V lisas sätestatud standardite kindlaksmääramine, mille alusel audit korraldatakse. Täpsemalt on need eksportiva lepinguosalise standardid, kui audit toimub auditeeritava kontrollprogrammi täitmise esialgse kohapealse hindamisena, mis on võrdväärsuse tingimuse täitmise kontrolli osa, või eksportiva ja importiva lepinguosalise standardite kombinatsioon, mida on muudetud vastavate V lisas sätestatud eritingimustega, kui hilisem audit viiakse läbi eelnevalt tuvastatud võrdväärsuse tingimuse olemasolu kontrollimiseks,

| — | auditi kuupäev ja koht ning külastatavate ettevõtete või rajatiste tüübid, et oleks võimalik valida sobivad audiitorrühma liikmed, |
| --- | --- |

—

auditi kuupäev ja koht ning külastatavate ettevõtete või rajatiste tüübid, et oleks võimalik valida sobivad audiitorrühma liikmed,

| — | ajakava kuni lõpparuande esitamiseni (kaasa arvatud), |
| --- | --- |

—

ajakava kuni lõpparuande esitamiseni (kaasa arvatud),

| — | auditi läbiviimise ja auditi aruande keel või keeled, |
| --- | --- |

—

auditi läbiviimise ja auditi aruande keel või keeled,

| — | audiitorrühma liikmed, sh audiitorrühma juht, |
| --- | --- |

—

audiitorrühma liikmed, sh audiitorrühma juht,

| — | ametiisikutega kohtumise ja ettevõtete või rajatiste külastamise ajakava, sh vajadusel etteteatamata külastused, |
| --- | --- |

—

ametiisikutega kohtumise ja ettevõtete või rajatiste külastamise ajakava, sh vajadusel etteteatamata külastused,

| — | ärisaladuse hoidmise ja huvikonfliktide vältimise sätted. |
| --- | --- |

—

ärisaladuse hoidmise ja huvikonfliktide vältimise sätted.

3.3.2.   Kokkulepe auditeeritavaga auditi kava ja kuupäevade suhtes.

Kui auditeeritaval on vastuväiteid mõnele auditi kava sättele, tuleb neist audiitorit otsekohe teavitada, tavaliselt 10 tööpäeva jooksul pärast auditi kava kättesaamist. Audiitor ja auditeeritav peavad vastuväidetele leidma ühise lahenduse. Enne auditit või auditi ajal saadud teabe põhjal kavandatavad muudatused auditi kavas peab muudatusi esitav lepinguosaline teisele edastama võimalikult kiiresti.

3.3.3.   Auditeeritavalt vajalike dokumentide saamine

Enne auditit võib audiitor nõuda auditeeritavalt auditi ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks asjakohaseid dokumente, näiteks:

| — | õigusaktid, asjakohased tehnilised standardid ja spetsifikatsioonid, |
| --- | --- |

—

õigusaktid, asjakohased tehnilised standardid ja spetsifikatsioonid,

| — | auditeeritava juhtimisstruktuur, |
| --- | --- |

—

auditeeritava juhtimisstruktuur,

| — | auditeeritava reguleerivad funktsioonid ja volitused, jõustamismeetmete tulemused, |
| --- | --- |

—

auditeeritava reguleerivad funktsioonid ja volitused, jõustamismeetmete tulemused,

| — | auditeeritavalt nõusoleku saamise menetlused, |
| --- | --- |

—

auditeeritavalt nõusoleku saamise menetlused,

| — | kontrollprogramme puudutavad üksikasjad, sealhulgas töödokumentide koopiad, käsiraamatud ja samalaadsed tegevusjuhendid. |
| --- | --- |

—

kontrollprogramme puudutavad üksikasjad, sealhulgas töödokumentide koopiad, käsiraamatud ja samalaadsed tegevusjuhendid.

Audiitor võib auditeeritavalt nõuda selgitust kõigi esitatud dokumentide kohta.

Auditi läbiviimine

4.   Sissejuhatav koosolek

Auditeeritav ja audiitor peavad korraldama sissejuhatava koosoleku eelnevalt kokkulepitud kohas. Kui auditit puudutavaid küsimusi on vajalik või asjakohane selgitada, võib auditi sissejuhatava koosoleku, kus osalevad Euroopa Komisjoni audiitorrühmad, pidada Washington DCs. Sissejuhatava koosoleku, kus osalevad Ameerika Ühendriikide audiitorrühmad, võib pidada Brüsselis, Belgias või Grange’is, Iiri Vabariigis. Muudel juhtudel võib sissejuhatavaid koosolekuid läbi viia vastavates EL liikmesriikide pealinnades või Ameerika Ühendriikide linnades, nii et see oleks konkreetse auditi seisukohast mugav ja praktiline. Olenemata sissejuhatava koosoleku toimumise kohast, peab seda juhatama auditeeritava pädeva(te) asutus(t)e vastav esindaja. Sissejuhatava koosoleku eesmärgiks on:

| — | tutvustada auditeeritavale audiitorrühma, |
| --- | --- |

—

tutvustada auditeeritavale audiitorrühma,

| — | kinnitada auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, auditeerimisstandardid ja eesmärgid, |
| --- | --- |

—

kinnitada auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, auditeerimisstandardid ja eesmärgid,

| — | tutvustada auditeerimisel kasutatavaid töömeetodeid ja menetlusi, |
| --- | --- |

—

tutvustada auditeerimisel kasutatavaid töömeetodeid ja menetlusi,

| — | kinnitada ametlikud audiitorrühma ja auditeeritava vahelised teavitamiskanalid auditi toimumise ajaks, sealjuures määrata kindlaks, milliste ametiasutuste esindajad saadavad audiitorrühma igal kohapealsel kontrollkülastusel, |
| --- | --- |

—

kinnitada ametlikud audiitorrühma ja auditeeritava vahelised teavitamiskanalid auditi toimumise ajaks, sealjuures määrata kindlaks, milliste ametiasutuste esindajad saadavad audiitorrühma igal kohapealsel kontrollkülastusel,

| — | kinnitada, milliseid riiklikke ja mitte-riiklikke asutusi külastatakse, |
| --- | --- |

—

kinnitada, milliseid riiklikke ja mitte-riiklikke asutusi külastatakse,

| — | kinnitada tootmisettevõtetesse ja -rajatistesse toimuvates külastustes osalevate või neid külastusi jälgivate audiitorrühma liikmete arv ja rollid, |
| --- | --- |

—

kinnitada tootmisettevõtetesse ja -rajatistesse toimuvates külastustes osalevate või neid külastusi jälgivate audiitorrühma liikmete arv ja rollid,

| — | kinnitada auditeeritavaga lõppkoosoleku ja võimalike vahepealsete koosolekute aeg, koht ja toimumispaik, |
| --- | --- |

—

kinnitada auditeeritavaga lõppkoosoleku ja võimalike vahepealsete koosolekute aeg, koht ja toimumispaik,

| — | kinnitada reisi- ja majutuskorraldus, |
| --- | --- |

—

kinnitada reisi- ja majutuskorraldus,

| — | kinnitada, et audiitorrühmale vajalikud ressursid ja vahendid oleksid neile kättesaadavad, |
| --- | --- |

—

kinnitada, et audiitorrühmale vajalikud ressursid ja vahendid oleksid neile kättesaadavad,

| — | kinnitada kasutatavad aruandlusmeetodid, |
| --- | --- |

—

kinnitada kasutatavad aruandlusmeetodid,

| — | nõuda lisadokumente, mille vajalikkus auditi läbiviimiseks on auditile eelnevas etapis kindlaks tehtud, |
| --- | --- |

—

nõuda lisadokumente, mille vajalikkus auditi läbiviimiseks on auditile eelnevas etapis kindlaks tehtud,

| — | vastata kõigile auditeeritava küsimustele, mis tekivad seoses auditeerimisprotsessiga. |
| --- | --- |

—

vastata kõigile auditeeritava küsimustele, mis tekivad seoses auditeerimisprotsessiga.

5.   Dokumentide revisjon

5.1.   Dokumentide revisjon võib hõlmata näiteks järgmist:

| — | nõuete täitmise programme käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

—

nõuete täitmise programme käsitlevad andmed,

| — | kontrolli- ja siseauditiaruanded, |
| --- | --- |

—

kontrolli- ja siseauditiaruanded,

| — | tõendid parandusmeetmete ja sanktsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

tõendid parandusmeetmete ja sanktsioonide kohta,

| — | nõuete täitmiseks võetud meetmeid käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

—

nõuete täitmiseks võetud meetmeid käsitlevad andmed,

| — | proovivõtmise kavasid ja nende tulemusi, |
| --- | --- |

—

proovivõtmise kavasid ja nende tulemusi,

| — | kontrolliga seotud dokumente, |
| --- | --- |

—

kontrolliga seotud dokumente,

| — | reguleerivaid menetlusi, mida auditeeritav järgib. |
| --- | --- |

—

reguleerivaid menetlusi, mida auditeeritav järgib.

5.2.   Kui audit toimub pärast võrdväärsuse kindlakstegemist, võib dokumentide revisjon hõlmata ka kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemi asjakohaste muudatuste läbivaatamist pärast võrdväärsuse kindlakstegemist või eelmise auditi toimumist.

5.3.   Auditeeritav teeb dokumentide revisjoni käigus audiitoriga igakülgset koostööd ja aitab tagada audiitorile ligipääsu nõutud dokumentidele ja registreeritud andmetele.

6.   Kohapealne kontroll

6.1.   Audiitori otsus kohapealse kontrolli läbiviimise ja ulatuse kohta peab võtma arvesse selliseid tegureid nagu näiteks asjassepuutuv piirkond, kõnealuse sektori või eksportiva riigi nõuete ajalugu eelnevate auditite ja/või piiril tehtud veterinaarkontrollide (sealhulgas proovide ja importsaadetiste analüüsitulemused) alusel, tootmismaht ja impordi- või ekspordimaht, muudatused infrastruktuuris ning riiklike kontrolli- ja sertifitseerimissüsteemide iseloom ja toimimine.

6.2.   Kohapealne kontroll võib hõlmata külaskäike tootmis- ja valmistamisruumidesse, rajatistesse toidu töötlemise ja ladustamise ruumidesse ja kontroll-laboritesse punktis 5.1 osutatud dokumentides sisalduva teabe täpsuse kontrollimiseks.

6.3.   Ettevõtete või rajatiste kontrollimisel viib auditeeritav läbi ettevõtete või rajatiste kontrolli auditeeritava tavamenetluse kohaselt ja audiitor osaleb tavaliselt vaatlejana, kuigi ta võib vajaduse korral kontrollida muid tegevuse aspekte. Ajaliste piirangute tõttu võib audiitor otsustada, et ta ei jälgi auditeeritava läbiviidavat kontrolli kogu selle ulatuses, vaid kontrollib konkreetseid inspekteerimistavasid auditeeritava kontrollipersonali küsitlemise teel väljaspool kontrollitavaid ruume.

6.4.   Auditeeritav teeb kohapealse kontrolli käigus audiitoriga igakülgset koostööd ja hõlbustab audiitori sissepääsu ettevõtetesse ja rajatistesse, kus teostatakse kohapealset kontrolli.

6.5.   Kui kohapealse kontrolli käigus avastatakse tõsine potentsiaalne või tegelik oht inimeste või loomade tervisele, peab audiitor sellisest hinnangust otsekohe teavitama auditeeritavat, kes peab võtma asjakohaseid meetmeid tuvastatud ja kinnitust leidnud ohu kõrvaldamiseks.

7.   Järelaudit

Eelnenud auditi puuduste kõrvaldamise kontrollimiseks võib läbi viia järelauditi.

8.   Töödokumendid

Töödokumendid võivad hõlmata hinnatavate üksikasjade kontrollnimekirja, näiteks järgmisi dokumente:

| — | õigusaktid, |
| --- | --- |

—

õigusaktid,

| — | kontrolli- ja sertifitseerimisteenistuste struktuur ja toimimine, |
| --- | --- |

—

kontrolli- ja sertifitseerimisteenistuste struktuur ja toimimine,

| — | ettevõtte ja rajatiste struktuur, asendiplaan, toimingud ja tööprotseduurid, |
| --- | --- |

—

ettevõtte ja rajatiste struktuur, asendiplaan, toimingud ja tööprotseduurid,

| — | tervishoiustatistika, proovivõtuplaanid ja tulemused, |
| --- | --- |

—

tervishoiustatistika, proovivõtuplaanid ja tulemused,

| — | nõuete täitmise meetmed ja menetluskord, |
| --- | --- |

—

nõuete täitmise meetmed ja menetluskord,

| — | aruandluse ja kaebuste esitamise menetlused, |
| --- | --- |

—

aruandluse ja kaebuste esitamise menetlused,

| — | koolituskavad. |
| --- | --- |

—

koolituskavad.

8.1.   Tõendavad dokumendid

Auditi tulemusi, järeldusi ja soovitusi tõendavad dokumendid peavad olema võimalikult standardsed, et muuta auditi teostamine ja selle tulemuste esitlemine ühtlaseks, läbipaistvaks ja usaldusväärseks. Tõendavad dokumendid võivad sisaldada asjakohaseid märgukirju või muud taustateavet hinnatavate üksikasjade kohta.

9.   Lõppkoosolek

Samuti kui sissejuhatavat koosolekut, võib lõppkoosolekut pidada nii auditeeritavale kui audiitorile sobivas kohas. Lõppkoosolekut peaks juhatama auditeeritava pädeva(te) asutus(t)e asjaomane esindaja.

Lõppkoosoleku eesmärgiks on:

| — | taaskinnitada auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, standardid ja eesmärgid, |
| --- | --- |

—

taaskinnitada auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, standardid ja eesmärgid,

| — | tuletada auditeeritavale meelde, et audit põhineb süsteemi valikulisel kontrollimisel ning selle eesmärgiks ei ole kajastada kõiki süsteemi puudujääke, |
| --- | --- |

—

tuletada auditeeritavale meelde, et audit põhineb süsteemi valikulisel kontrollimisel ning selle eesmärgiks ei ole kajastada kõiki süsteemi puudujääke,

| — | teavitada auditeeritavat audiitori esialgsetest seisukohtadest ja/või anda ülevaade audiitori töö tulemustest, |
| --- | --- |

—

teavitada auditeeritavat audiitori esialgsetest seisukohtadest ja/või anda ülevaade audiitori töö tulemustest,

| — | esitada kindlakstehtud sisuliste puuduste üksikasjad koos vastavate objektiivsete andmetega, |
| --- | --- |

—

esitada kindlakstehtud sisuliste puuduste üksikasjad koos vastavate objektiivsete andmetega,

| — | anda vajalikke lisaselgitusi, et tagada auditeeritava arusaamine sisuliste puuduste olemusest, |
| --- | --- |

—

anda vajalikke lisaselgitusi, et tagada auditeeritava arusaamine sisuliste puuduste olemusest,

| — | kinnitada, et auditi kõik üksikasjad esitatakse auditiaruandes ning et auditeeritaval on võimalus aruannet kommenteerida, |
| --- | --- |

—

kinnitada, et auditi kõik üksikasjad esitatakse auditiaruandes ning et auditeeritaval on võimalus aruannet kommenteerida,

| — | võimaldada auditeeritaval kommenteerida auditi tulemusi või anda selgitusi. |
| --- | --- |

—

võimaldada auditeeritaval kommenteerida auditi tulemusi või anda selgitusi.

Auditijärgne tegevus

10.   Auditiaruanne

Auditiaruanne peab andma auditi tulemustest tasakaalustatud pildi ning sisaldama järeldusi ja soovitusi, mis täpselt peegeldavad neid tulemusi. Tavaliselt hõlmab see järgmist:

| — | auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, standardid ja eesmärgid, |
| --- | --- |

—

auditeerimise objekt, põhjalikkus, ulatus, standardid ja eesmärgid,

| — | auditi kava üksikasjad, |
| --- | --- |

—

auditi kava üksikasjad,

| — | võrdlusdokumentide nimetamine, mida kasutati auditeerimise alusena, |
| --- | --- |

—

võrdlusdokumentide nimetamine, mida kasutati auditeerimise alusena,

| — | audiitori hinnang tulemustele, lähtudes standarditest, mille põhjal auditit teostati, |
| --- | --- |

—

audiitori hinnang tulemustele, lähtudes standarditest, mille põhjal auditit teostati,

| — | auditeeritava ja audiitori vaheliste lahkarvamuste valdkonnad, |
| --- | --- |

—

auditeeritava ja audiitori vaheliste lahkarvamuste valdkonnad,

| — | audiitori soovitused sisuliste puuduste parandamiseks, |
| --- | --- |

—

audiitori soovitused sisuliste puuduste parandamiseks,

| — | vastukaja tulemuste esitamisele, sealhulgas kindlaksmääratud puuduste parandamiseks võetud meetmed. |
| --- | --- |

—

vastukaja tulemuste esitamisele, sealhulgas kindlaksmääratud puuduste parandamiseks võetud meetmed.

10.1.   Auditiaruande ettevalmistamisel ja selle levitamisel tuleb kinni pidada ärisaladuse hoidmise põhimõttest. Auditile eelnevalt teavitab kumbki lepinguosaline teist oma riigi õigusaktidest ja menetlustest, mis kaitsevad ärisaladust ja muud teavet, mida üks või teine lepinguosaline võib pidada diskreetseks. Kumbki lepinguosaline peab täielikult kinni ka oma riigis kehtivatest konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuetest. Juhul kui lepinguosaliste kaitstava teabe olemus on märkimisväärselt erinev, teevad lepinguosalised need erinevused enne auditit kindlaks ning lepivad järgitavate menetluste osas kokku.

10.2.   Aruande eelnõu tuleb auditeeritavale ära saata kokkuleppes kindlaksmääratud aja jooksul. Auditeeritav võib 60 päeva jooksul esitada oma kommentaarid ning kirjeldada kõiki parandusteks võetud või võetavaid konkreetseid parandusmeetmeid võrdväärsuse tagamise alustamiseks või jätkamiseks, koos nende meetmete lõpuleviimise kavandatavate kuupäevadega.

10.3.   Lõpparuande teksti muudatused, mis tehakse pädeva asutuse kommentaaride põhjal, peavad piirduma faktiliste ebatäpsuste korrigeerimisega. Samas võib auditeeritava teisi kommentaare aruandes eraldi märkida, juhul kui need selgitavad aruande sisu. Kõik auditeeritava esitatud arvamused tuleks igal juhul lõpparuande juurde lisada.

11.   Parandusmeetmete järelkontroll

Võrdväärsuse tagamiseks vajalike parandusmeetmete kontroll varieerub vastavalt esialgse puuduse olemusele. Auditeeritava teostatud parandusmeetmete kontroll võib sisaldada järgmist:

| — | auditeeritava pakutud tagatiste läbivaatus, |
| --- | --- |

—

auditeeritava pakutud tagatiste läbivaatus,

| — | auditeeritava esitatud dokumentide läbivaatus, |
| --- | --- |

—

auditeeritava esitatud dokumentide läbivaatus,

| — | järelauditid, |
| --- | --- |

—

järelauditid,

| — | esitatud parandusmeetmete läbivaatamine järgmise auditi käigus. |
| --- | --- |

—

esitatud parandusmeetmete läbivaatamine järgmise auditi käigus.

Järelaudit on sarnane tavapärasele auditile, kuid selle ülesandeks on kinnitada, et auditeeritava võetud meetmed on suunatud tuvastatud puuduste kõrvaldamisele. Parandusmeetmeid käsitlevat järelauditi aruannet tuleb ette valmistada ja levitada samamoodi kui esialgset auditiaruannet.

Loomatervishoiu uuringud

12.   Loomatervishoiu uuringud

12.1.   Üldpõhimõtted

Kõik loomatervishoiu uuringus osalejad peavad tegema koostööd uuringu avatud ja läbipaistva teostamise nimel, et kõik vajalikud menetlused võimalikult kiiresti lõpule viia.

12.2.   Menetlused

12.2.1.   Loomatervishoiu uuringu kavandamine ning uuringu algatamine

Enamasti võetakse kõnealune uuring ette eksportiva lepinguosalise nõudmisel. Loomatervishoiu uuringu tulemused peavad pakkuma olulist teavet haigusriski kohta, mis on seotud kaupade ekspordiga nimetatud piirkonnast. Importiv lepinguosaline teatab viivitamata kõnealuse nõude vastuvõtmisest ning määrab kontaktisiku, kes hakkab eksportiva lepinguosalise esindajatega tihedalt koostööd tegema. Vajalike kohapealsete kontrollkäikude ajakava koostavad kõik lepinguosalised ühiselt võimalikult kiiresti.

Mõne III lisas nimetatud haiguse puhkemise korral ning kaitsemeetmete ja piirkondadeks jaotamise kohaldamisel võib importiv lepinguosaline nõuda loomatervishoiu uuringu läbiviimist enne, kui võib jätkata kauplemist toodetega, mis võivad olla haigusest mõjutatud. Selleks, et kaubandust häiritaks minimaalselt, ning võimaldamaks haigusvabade toodete tunnustamist või kindlaksmääramist või meetmete võtmist riskide vähendamiseks, peavad nii importiva kui eksportiva lepinguosalise esindajad kavandama uuringu toimumise võimalikult lähedasele ajale. Kontrollkülastuse planeerimine sõltub puhangu kontrolli alla saamisest, kuid lepinguosalised peavad läbirääkimisi alustama võimalikult varases etapis.

12.2.2.   Kontrollkäikudele eelnev tegevus

Importiv lepinguosaline määrab otseses suhtlemises eksportiva lepinguosalisega kindlaks kohapealse kontrollkäikude piirkonnad, samuti ettevõtete tüübid. Mõlemad lepinguosalised peavad vastastikku nõu, et valmistada ette uuringute kava, mis katab järgmisi punkte:

| — | kohapealse kontrollkäigu kavandatav kuupäev, |
| --- | --- |

—

kohapealse kontrollkäigu kavandatav kuupäev,

| — | külastatavad piirkonnad ja eri liiki teave, mida on vaja koguda, |
| --- | --- |

—

külastatavad piirkonnad ja eri liiki teave, mida on vaja koguda,

| — | uuringurühma liikmete nimed, sealhulgas uuringurühma juhi nimi, |
| --- | --- |

—

uuringurühma liikmete nimed, sealhulgas uuringurühma juhi nimi,

| — | ametnikega kohtumiste ning farmide ja muude paikade külastuste ajakava, |
| --- | --- |

—

ametnikega kohtumiste ning farmide ja muude paikade külastuste ajakava,

| — | konkreetsed dokumendid, mida nõutakse uuringu käigus, nt haiguste kõrvaldamist ja kontrolli käsitlevad õigusaktid, järelevalve- ja seireandmed, päritolu ja liikumise jälgimise aruanded, vaktsineerimisregistrid, kui vaktsineerimisi on teostatud, kõnealuse haiguspuhangu või hiljutiste haiguspuhangute epidemioloogilised andmed, laboriaruanded jne, |
| --- | --- |

—

konkreetsed dokumendid, mida nõutakse uuringu käigus, nt haiguste kõrvaldamist ja kontrolli käsitlevad õigusaktid, järelevalve- ja seireandmed, päritolu ja liikumise jälgimise aruanded, vaktsineerimisregistrid, kui vaktsineerimisi on teostatud, kõnealuse haiguspuhangu või hiljutiste haiguspuhangute epidemioloogilised andmed, laboriaruanded jne,

| — | eksportiva lepinguosalise asjakohaste kontaktisikute nimed (kaasa arvatud kõikide asjassepuutuvate liikmesriikide/osariikide vastavate teenistuste esindajad), samuti mõlema lepinguosalise vastutavad reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

—

eksportiva lepinguosalise asjakohaste kontaktisikute nimed (kaasa arvatud kõikide asjassepuutuvate liikmesriikide/osariikide vastavate teenistuste esindajad), samuti mõlema lepinguosalise vastutavad reguleerivad asutused.

Uuringukava koostamine tuleb lõpule viia enne uuringurühma lahkumist ning edastada kõigile loomatervishoiu uuringuga seotud lepinguosalistele.

12.2.3.   Uuringu läbiviimine

12.2.3.1.   Sissejuhatav koosolek

Sissejuhatav koosolek tuleb pidada kõigi lepinguosaliste esindajate osavõtul. Nimetatud koosolekul vaatab uuringut teostav lepinguosaline läbi uuringukava ja kinnitab, et vajalikud ettevalmistused uuringu teostamiseks on tehtud.

Sissejuhatava koosoleku toimumise koht määratakse kindlaks uuringukavas ning võõrustajateks võivad olla vastavate reguleerivate asutuste esindajad.

Kõnealuse sissejuhatava koosoleku eesmärk on:

| — | tutvustada uuringurühma eksportiva lepinguosalise esindajatele, |
| --- | --- |

—

tutvustada uuringurühma eksportiva lepinguosalise esindajatele,

| — | tuua välja põhilised uuringuvaldkonnad ja järgitavad menetlused, |
| --- | --- |

—

tuua välja põhilised uuringuvaldkonnad ja järgitavad menetlused,

| — | kinnitada ametlikud uuringurühma ja eksportiva lepinguosaline esindajate vahelised teavitamiskanalid, |
| --- | --- |

—

kinnitada ametlikud uuringurühma ja eksportiva lepinguosaline esindajate vahelised teavitamiskanalid,

| — | kinnitada ajakava ja külastatavad paigad, |
| --- | --- |

—

kinnitada ajakava ja külastatavad paigad,

| — | kinnitada lõppkoosoleku kuupäev, kellaaeg ja toimumispaik, |
| --- | --- |

—

kinnitada lõppkoosoleku kuupäev, kellaaeg ja toimumispaik,

| — | kinnitada reisi- ja majutuskorraldus, |
| --- | --- |

—

kinnitada reisi- ja majutuskorraldus,

| — | kinnitada, et uuringurühmale vajalikud vahendid ja dokumendid on neile kättesaadavad, |
| --- | --- |

—

kinnitada, et uuringurühmale vajalikud vahendid ja dokumendid on neile kättesaadavad,

| — | vastata eksportiva lepinguosalise esindajate võimalikele küsimustele seoses uuringuga. |
| --- | --- |

—

vastata eksportiva lepinguosalise esindajate võimalikele küsimustele seoses uuringuga.

12.2.3.2.   Uuringu dokumenteerimine

Uuringut läbiviivad ametnikud peavad oma uuringutulemuste ja vastuvõtva lepinguosalise esindajate poolt esitatud dokumentide kohta kirjalikku registrit, kus on ära toodud külastatud paigad, sh farmid, samuti uuringu käigus küsitletud ametnike nimed ja ametikohad.

12.2.3.3.   Lõppkoosolek

Lõppkoosolek peetakse mõlema lepinguosalise esindajate vahel. Koosoleku toimumise koht määratakse kindlaks uuringukavas ning võõrustajateks võivad olla vastavate reguleerivate asutuste esindajad.

Lõppkoosoleku eesmärk on:

| — | vaadata üle põhilised uuringuvaldkonnad ja järgitavad menetlused, |
| --- | --- |

—

vaadata üle põhilised uuringuvaldkonnad ja järgitavad menetlused,

| — | anda eksportiva lepinguosalise esindajatele võimalus selgitada võimalikke uuringuga või esitatud dokumentidega seotud küsimusi, |
| --- | --- |

—

anda eksportiva lepinguosalise esindajatele võimalus selgitada võimalikke uuringuga või esitatud dokumentidega seotud küsimusi,

| — | määrata kindlaks hindamise lõpuleviimiseks nõutav lisateave, |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks hindamise lõpuleviimiseks nõutav lisateave,

| — | vastata võimalikele küsimustele seoses hindamise ja sellele järgnevate toimingutega, |
| --- | --- |

—

vastata võimalikele küsimustele seoses hindamise ja sellele järgnevate toimingutega,

| — | kehtestada esialgne ajakava loomatervishoiu uuringu hindamiseks ja/või aruande esitamiseks eksportivale lepinguosalisele. |
| --- | --- |

—

kehtestada esialgne ajakava loomatervishoiu uuringu hindamiseks ja/või aruande esitamiseks eksportivale lepinguosalisele.

12.2.4.   Hindamine

Hindamine peaks olema teaduspõhine, läbipaistev ning kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standardite ja importiva lepinguosalise teostatud samalaadsete hindamistega.

Sõltuvalt importiva lepinguosalise menetlustest võib hinnangu ja/või aruande avalikustada. Eksportiva lepinguosalise kommentaarid hinnangu ja/või aruande kohta peavad lähtuma importiva lepinguosalise olemasolevatest reguleerivatest nõuetest.”

---