# Službeni list C 232/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.232.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 232 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5610. kolovoza 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.232.hrv

Službeni list

Europske unije

C 232

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5610. kolovoza 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 232/01 | Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 232/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  ) | 6 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 232/01

Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) – Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi (
  1
  )

1

1

2013/C 232/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  )

1

6

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2013/C 232/03 | Tečajna lista eura | 7 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2013/C 232/04 | Obvezujuća tarifna informacija | 8 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2013/C 232/03

Tečajna lista eura

7

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2013/C 232/04

Obvezujuća tarifna informacija

8

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2013/C 232/05 | Informativna obavijest – Javno savjetovanje – Oznake zemljopisnog podrijetla u Kraljevini Maroko | 13 |
| 2013/C 232/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 17 |
| 2013/C 232/07 | Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 21 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2013/C 232/05

Informativna obavijest – Javno savjetovanje – Oznake zemljopisnog podrijetla u Kraljevini Maroko

13

2013/C 232/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

17

2013/C 232/07

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/1

---

Odobrenje državne potpore u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)

Slučajevi u kojima Komisija nema primjedbi

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 232/01

| Datum donošenja odluke | 16.4.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.34665 (12/N) |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Podkarpackie | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN |
| Pravna osnova | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.) |

Datum donošenja odluke

16.4.2013.

Broj potpore

SA.34665 (12/N)

Država članica

Poljska

Regija

Podkarpackie

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN

Pravna osnova

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.)

| 2) | Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013 |
| --- | --- |

2)

Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013

| 3) | Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce |
| --- | --- |

3)

Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Socijalna potpora pojedinačnim potrošačima, Regionalni razvoj

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

Ukupni proračun: 18,04 PLN (u milijunima)

Intenzitet potpore

Mjera ne predstavlja potporu

Trajanje (razdoblje)

—

Gospodarski sektori

Državna uprava te ekonomska i socijalna politika zajednice

Naziv i adresa davatelja potpore

| Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie |
| --- |
| Al. Ł. Cieplińskiego 4 |
| 35-959 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie

Al. Ł. Cieplińskiego 4

35-959 Rzeszów

POLSKA/POLAND

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 2.7.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.35200 (12/N) |
| Država članica | Njemačka |
| Regija | — | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Pravna osnova | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Vrsta mjere | Program | — |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblik potpore | Ostalo |
| Proračun | Godišnji proračun: 10 EUR (u milijunima) |
| Intenzitet potpore | Mjera ne predstavlja potporu |
| Trajanje (razdoblje) | — |
| Gospodarski sektori | Uzgoj konja, magaraca, mula i mazgi, Djelatnosti kockanja i klađenja |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern |
| Ostale informacije | — |

Datum donošenja odluke

2.7.2013.

Broj potpore

SA.35200 (12/N)

Država članica

Njemačka

Regija

—

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Rennwett- und Lotteriegesetz

Pravna osnova

Rennwett- und Lotteriegesetz

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Sektorski razvoj

Oblik potpore

Ostalo

Proračun

Godišnji proračun: 10 EUR (u milijunima)

Intenzitet potpore

Mjera ne predstavlja potporu

Trajanje (razdoblje)

—

Gospodarski sektori

Uzgoj konja, magaraca, mula i mazgi, Djelatnosti kockanja i klađenja

Naziv i adresa davatelja potpore

Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 23.1.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.35596 (12/N) |
| Država članica | Slovenija |
| Regija | — | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Shema podpore slovenski filmski proizvodnji |
| Pravna osnova | Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62) |
| Vrsta mjere | Program | — |
| Cilj | Kultura |
| Oblik potpore | Neposredna bespovratna sredstva |
| Proračun | | Ukupni proračun: 11 400 000 EUR |

Datum donošenja odluke

23.1.2013.

Broj potpore

SA.35596 (12/N)

Država članica

Slovenija

Regija

—

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Shema podpore slovenski filmski proizvodnji

Pravna osnova

Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62)

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Kultura

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

Ukupni proračun: 11 400 000 EUR

| | Godišnji proračun: 3 800 000 EUR |
| --- | --- |

Godišnji proračun: 3 800 000 EUR

Intenzitet potpore

100 %

Trajanje (razdoblje)

1.1.2013–31.12.2015.

Gospodarski sektori

Proizvodnja i distribucija filmova, videofilmova i televizijskog programa

Naziv i adresa davatelja potpore

| Slovenski filmski center, javna agencija |
| --- |
| Miklošičeva 38 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenski filmski center, javna agencija

Miklošičeva 38

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 27.5.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.35979 (13/N) |
| Država članica | Rumunjska |
| Regija | Bihor | Članak 107. stavak 3. točka (a) |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017) |
| Pravna osnova | Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea |
| Vrsta mjere | Program | — |
| Cilj | Sektorski razvoj, Regionalni razvoj |
| Oblik potpore | Neposredna bespovratna sredstva |
| Proračun | | Ukupni proračun: 10,89 RON (u milijunima) |

Datum donošenja odluke

27.5.2013.

Broj potpore

SA.35979 (13/N)

Država članica

Rumunjska

Regija

Bihor

Članak 107. stavak 3. točka (a)

Naziv (i/ili ime korisnika)

Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017)

Pravna osnova

Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Sektorski razvoj, Regionalni razvoj

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

Ukupni proračun: 10,89 RON (u milijunima)

| | Godišnji proračun: 2,18 RON (u milijunima) |
| --- | --- |

Godišnji proračun: 2,18 RON (u milijunima)

Intenzitet potpore

50 %

Trajanje (razdoblje)

27.5.2013–31.12.2017.

Gospodarski sektori

Zračni prijevoz putnika

Naziv i adresa davatelja potpore

| Consiliul Județean Bihor |
| --- |
| Parcul Traian nr. 5 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

Consiliul Județean Bihor

Parcul Traian nr. 5

Oradea

ROMÂNIA

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum donošenja odluke | 6.6.2013. |
| --- | --- |
| Broj potpore | SA.36183 (13/N-647) |
| Država članica | Njemačka |
| Regija | Baden-Wuerttemberg | — |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg |
| Pravna osnova | Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011
  http://www.mfg.de/film/ |
| Vrsta mjere | Program | — |
| Cilj | Kultura |
| Oblik potpore | Neposredna bespovratna sredstva |
| Proračun | | Ukupni proračun: 28,08 EUR (u milijunima) |

Datum donošenja odluke

6.6.2013.

Broj potpore

SA.36183 (13/N-647)

Država članica

Njemačka

Regija

Baden-Wuerttemberg

—

Naziv (i/ili ime korisnika)

Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg

Pravna osnova

Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011

http://www.mfg.de/film/

Vrsta mjere

Program

—

Cilj

Kultura

Oblik potpore

Neposredna bespovratna sredstva

Proračun

Ukupni proračun: 28,08 EUR (u milijunima)

| | Godišnji proračun: 14,04 EUR (u milijunima) |
| --- | --- |

Godišnji proračun: 14,04 EUR (u milijunima)

Intenzitet potpore

50 %

Trajanje (razdoblje)

do 31.12.2014.

Gospodarski sektori

Proizvodnja filmova, videofilmova i televizijskog programa, djelatnosti snimanja zvučnih zapisa i izdavanja glazbenih zapisa

Naziv i adresa davatelja potpore

| Filmförderung Baden-Württemberg |
| --- |
| Breitscheiderstrasse 4 |
| 70174 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Filmförderung Baden-Württemberg

Breitscheiderstrasse 4

70174 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Ostale informacije

—

Izvorni tekst(ovi) odluke iz kojeg/kojih su uklonjene sve povjerljive informacije nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/6

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa)

(Tekst značajan za EGP)

2013/C 232/02

Dana 22. veljače 2013. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004. Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6847. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6847. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/7

---

Tečajna lista eura (1)

9. kolovoza 2013.

2013/C 232/03

1 euro =

| | valuta | tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3373 |
| JPY | japanski jen | 128,96 |
| DKK | danska kruna | 7,4588 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86135 |
| SEK | švedska kruna | 8,6747 |
| CHF | švicarski franak | 1,2310 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 7,8170 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,925 |
| HUF | mađarska forinta | 298,43 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| LVL | letonski lats | 0,7030 |
| PLN | poljski zloti | 4,1877 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4382 |
| TRY | turska lira | 2,5657 |
| AUD | australski dolar | 1,4587 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3762 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3714 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6682 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6829 |
| KRW | južnokorejski von | 1 485,77 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,0667 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,1870 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5165 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 746,62 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3522 |
| PHP | filipinski pezo | 58,179 |
| RUB | ruski rubalj | 44,0000 |
| THB | tajlandski baht | 41,817 |
| BRL | brazilski real | 3,0466 |
| MXN | meksički pezo | 16,8567 |
| INR | indijska rupija | 81,3040 |

valuta

tečaj

USD

američki dolar

1,3373

JPY

japanski jen

128,96

DKK

danska kruna

7,4588

GBP

funta sterlinga

0,86135

SEK

švedska kruna

8,6747

CHF

švicarski franak

1,2310

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

7,8170

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,925

HUF

mađarska forinta

298,43

LTL

litavski litas

3,4528

LVL

letonski lats

0,7030

PLN

poljski zloti

4,1877

RON

rumunjski novi leu

4,4382

TRY

turska lira

2,5657

AUD

australski dolar

1,4587

CAD

kanadski dolar

1,3762

HKD

hongkonški dolar

10,3714

NZD

novozelandski dolar

1,6682

SGD

singapurski dolar

1,6829

KRW

južnokorejski von

1 485,77

ZAR

južnoafrički rand

13,0667

CNY

kineski renminbi-juan

8,1870

HRK

hrvatska kuna

7,5165

IDR

indonezijska rupija

13 746,62

MYR

malezijski ringit

4,3522

PHP

filipinski pezo

58,179

RUB

ruski rubalj

44,0000

THB

tajlandski baht

41,817

BRL

brazilski real

3,0466

MXN

meksički pezo

16,8567

INR

indijska rupija

81,3040

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/8

---

OBVEZUJUĆA TARIFNA INFORMACIJA

2013/C 232/04

Popis carinskih tijela koje su odredile države članice za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju ili njezino izdavanje, donesen u skladu s člankom 6. stavkom 5. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 214/2007 (2).

| Država članica | Carinsko tijelo |
| --- | --- |
| AUSTRIJA | Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje |
| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Država članica

Carinsko tijelo

AUSTRIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

BELGIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| 1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8e étage |
| Avenue Albert II 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8e étage

Avenue Albert II 33

1030 Bruxelles

BUGARSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Агенция „Митници“ |
| --- |
| Централно митническо управление |
| ул. „Г. С. Раковски“ No 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция „Митници“

Централно митническо управление

ул. „Г. С. Раковски“ No 47

1202 София/Sofia

CIPAR

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

HRVATSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10000 Zagreb

ČEŠKA REPUBLIKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

DANSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told — Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |

SKAT Århus

(Told — Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(podnositelji zahtjeva sa službenom adresom u regijama Nordjylland, Midtjylland i Syddanmark)

| SKAT København |
| --- |
| Told — Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |

SKAT København

Told — Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(ostali podnositelji zahtjeva)

ESTONIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Narva mnt 9j

15176 Tallinn

FINSKA

Carinska tijela određena za izdavanje obvezujuće tarifne informacije

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Erottajankatu 2

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Skillnadsgatan 2 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Skillnadsgatan 2

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju

Sve carinarnice

FRANCUSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil Cédex |

Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil Cédex

NJEMAČKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

GRČKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 115 26 Αθήνα/Athens |

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

115 26 Αθήνα/Athens

MAĐARSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

IRSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITALIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

LATVIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| 11. novembra krastmala 17 |
| Rīga, LV-1841 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

11. novembra krastmala 17

Rīga, LV-1841

LITVA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURG

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta VLT 1920 |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta VLT 1920

NIZOZEMSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

POLJSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGAL

Carinska tijela određena za izdavanje obvezujuće tarifne informacije

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata 10.o |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata 10.o

1149-027 Lisboa

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju

Sve carinarnice

RUMUNJSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Autoritatea Națională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo nr. 13, sector 1 |
| București |

Autoritatea Națională a Vămilor

Strada Matei Millo nr. 13, sector 1

București

SLOVAČKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVENIJA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SI-1523 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SI-1523 Ljubljana

ŠPANJOLSKA

Carinska tijela određena za izdavanje obvezujuće tarifne informacije

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju

Svi uredi javne uprave

ŠVEDSKA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

UJEDINJENA KRALJEVINA

Carinska tijela određena za zaprimanje zahtjeva za obvezujuću tarifnu informaciju i njezino izdavanje

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

---

(1)  SL L 253, 11.10.1993., str. 1.

(2)  SL L 62, 1.3.2007., str. 6.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/13

---

INFORMATIVNA OBAVIJEST – JAVNO SAVJETOVANJE

Oznake zemljopisnog podrijetla u Kraljevini Maroko

2013/C 232/05

U okviru pregovora u tijeku s Kraljevinom Maroko o Sporazumu o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (u daljnjem tekstu Sporazum), marokanske vlasti su za zaštitu u okviru Sporazuma predložile priloženi popis oznaka zemljopisnog podrijetla (OZP) za poljoprivredne proizvode i vina. Te su oznake zemljopisnog podrijetla službeno priznate na temelju zakona u primjeni u Kraljevini Maroko u smislu članka 22. stavka 1. Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnoga vlasništva (Sporazum TRIPS), a Europska komisija trenutačno razmatra hoće li te oznake zemljopisnog podrijetla biti zaštićene u skladu sa Sporazumom.

Komisija poziva sve države članice, treće zemlje i sve fizičke ili pravne osobe koje imaju opravdani interes, boravište ili poslovni nastan u državi članici ili trećoj zemlji, da ulože prigovor protiv navedene zaštite podnošenjem propisno obrazložene izjave.

Prigovori se moraju dostaviti Komisiji u roku od dva mjeseca od datuma objave ove obavijesti. Prigovori se šalju na sljedeću adresu e-pošte:

AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Prigovori će se uzeti u razmatranje samo ako su zaprimljeni u prethodno navedenom roku i ako se u njima dokazuje da bi na temelju zaštite predloženog naziva:

| (a) | naziv bio jednak nazivu biljne sorte ili životinjske pasmine što bi potrošača moglo dovesti u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

naziv bio jednak nazivu biljne sorte ili životinjske pasmine što bi potrošača moglo dovesti u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda;

| (b) | naziv bio u cijelosti ili djelomično homonim s nazivom koji je već zaštićen u Uniji u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1) i Uredbom Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (2) o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) ili je dio sporazuma koje je Unija sklopila sa sljedećim državama:






  — | Australija, (3) |
| --- | --- | --- |

(b)

naziv bio u cijelosti ili djelomično homonim s nazivom koji je već zaštićen u Uniji u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1) i Uredbom Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (2) o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) ili je dio sporazuma koje je Unija sklopila sa sljedećim državama:

—

Australija, (3)

| — | Čile, (4) |
| --- | --- |

—

Čile, (4)

| — | Južna Afrika, (5) |
| --- | --- |

—

Južna Afrika, (5)

| — | Švicarska, (6) |
| --- | --- |

—

Švicarska, (6)

| — | Meksiko, (7) |
| --- | --- |

—

Meksiko, (7)

| — | Koreja, (8) |
| --- | --- |

—

Koreja, (8)

| — | Srednja Amerika, (9) |
| --- | --- |

—

Srednja Amerika, (9)

| — | Kolumbija i Peru, (10) |
| --- | --- |

—

Kolumbija i Peru, (10)

| — | Bivša jugoslavenska republika Makedonija, (11) |
| --- | --- |

—

Bivša jugoslavenska republika Makedonija, (11)

| — | Hrvatska, (12) |
| --- | --- |

—

Hrvatska, (12)

| — | Kanada, (13) |
| --- | --- |

—

Kanada, (13)

| — | Sjedinjene Američke Države, (14) |
| --- | --- |

—

Sjedinjene Američke Države, (14)

| — | Albanija, (15) |
| --- | --- |

—

Albanija, (15)

| — | Crna Gora, (16) |
| --- | --- |

—

Crna Gora, (16)

| — | Bosna i Hercegovina, (17) |
| --- | --- |

—

Bosna i Hercegovina, (17)

| — | Srbija, (18) |
| --- | --- |

—

Srbija, (18)

| — | Republika Moldova, (19) |
| --- | --- |

—

Republika Moldova, (19)

| — | Gruzija; (20) |
| --- | --- |

—

Gruzija; (20)

| (c) | moglo doći do zablude potrošača u vezi s pravim identitetom proizvoda, s obzirom na ugled i čuvenost žiga i duljinu uporabe; |
| --- | --- |

(c)

moglo doći do zablude potrošača u vezi s pravim identitetom proizvoda, s obzirom na ugled i čuvenost žiga i duljinu uporabe;

| (d) | bilo ugroženo postojanje cjelokupno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su se zakonito nalazili na tržištu tijekom najmanje pet godina prije datuma ove objave; |
| --- | --- |

(d)

bilo ugroženo postojanje cjelokupno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su se zakonito nalazili na tržištu tijekom najmanje pet godina prije datuma ove objave;

| (e) | ili bi mogle biti uključene pojedinosti na temelju kojih se može zaključiti da je naziv čija se zaštita razmatra generički. |
| --- | --- |

(e)

ili bi mogle biti uključene pojedinosti na temelju kojih se može zaključiti da je naziv čija se zaštita razmatra generički.

Prethodno navedeni kriteriji ocjenjuju se u odnosu na područje Unije, što se u slučaju prava intelektualnog vlasništva odnosi samo na područje ili područja gdje su ta prava zaštićena. Moguća zaštita tih naziva u Europskoj uniji ovisi o uspješnom završetku navedenih pregovora i kasnijem zakonskom aktu.

Nema posljedica za proračun.

Popis oznaka zemljopisnog podrijetla za vina te poljoprivredne i prehrambene proizvode
   (21)

| Vrsta proizvoda | | Naziv registriran u Republici Maroko |
| --- | --- | --- |
| Ulje | 1 | «Argane» | «

  » |
| Ulje | 2 | «huile d'olive Tyout Chiadma» | «

  » |
| Začini | 3 | «Safran de Taliouine» | «

  » |
| Voće | 4 | «Dattes Majhoul de Tafilalet» | «

  » |
| Voće | 5 | «Clémentine de Berkane» | «

  » |
| Meso | 6 | «Viande Agneau Béni Guil» | «

  » |
| Voće | 7 | «Grenades Sefri Ouled Abdellah» | «

  » |
| Sir | 8 | «Fromage de chèvre de Chefchaouen» | «

  » |
| Voće | 9 | «Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane» | «

  » |
| Cvijeće | 10 | «Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès» | «

  » |
| Voće | 11 | «Dattes Aziza Bouzid de Figuig» | «

  » |
| Voće | 12 | «Amande de Tafraout» | «

  » |
| Voće | 13 | «Dattes Boufeggous» | «

  » |
| Med | 14 | «Miel d’Euphorbe Tadla Azilal» | «

  » |

Vrsta proizvoda

Naziv registriran u Republici Maroko

Ulje

1

«Argane»

Image

Ulje

2

«huile d'olive Tyout Chiadma»

Image

Začini

3

«Safran de Taliouine»

Image

Voće

4

«Dattes Majhoul de Tafilalet»

Image

Voće

5

«Clémentine de Berkane»

Image

Meso

6

«Viande Agneau Béni Guil»

Image

Voće

7

«Grenades Sefri Ouled Abdellah»

Image

Sir

8

«Fromage de chèvre de Chefchaouen»

Image

Voće

9

«Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane»

Image

Cvijeće

10

«Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès»

Image

Voće

11

«Dattes Aziza Bouzid de Figuig»

Image

Voće

12

«Amande de Tafraout»

Image

Voće

13

«Dattes Boufeggous»

Image

Med

14

«Miel d’Euphorbe Tadla Azilal»

Image

Popis oznaka zemljopisnog podrijetla za vina te poljoprivredne i prehrambene proizvode
   (22)

| Vrsta proizvoda | Naziv registriran u Republici Maroko |
| --- | --- |
| | Appellations | |
| Vina | «Berkane» | «

  » |
| Vina | «Angad» | «

  » |
| Vina | «Sais» | «

  » |
| Vina | «Beni Sadden» | «

  » |
| Vina | «Zerhoun» | «

  » |
| Vina | «Guerrouane» | «

  » |
| Vina | «Beni M’Tir» | «

  » |
| Vina | «Rharb» | «

  » |
| Vina | «Chellah» | «

  » |
| Vina | «Zaër» | «

  » |
| Vina | «Zemmour» | «

  » |
| Vina | «Zenata» | «

  » |
| Vina | «Sahel» | «

  » |
| Vina | «Doukkala» | «

  » |
| Vina | «Les Côteaux de l’Atlas» | «

  » |
| Vina | «Crémant de l’Atlas» | «

  » |

Vrsta proizvoda

Naziv registriran u Republici Maroko

Appellations

Image

Vina

«Berkane»

Image

Vina

«Angad»

Image

Vina

«Sais»

Image

Vina

«Beni Sadden»

Image

Vina

«Zerhoun»

Image

Vina

«Guerrouane»

Image

Vina

«Beni M’Tir»

Image

Vina

«Rharb»

Image

Vina

«Chellah»

Image

Vina

«Zaër»

Image

Vina

«Zemmour»

Image

Vina

«Zenata»

Image

Vina

«Sahel»

Image

Vina

«Doukkala»

Image

Vina

«Les Côteaux de l’Atlas»

Image

Vina

«Crémant de l’Atlas»

Image

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

(3)  Odluka Vijeća 2009/49/EZ od 28. studenoga 2008. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Australije o trgovini vinom (SL L 28, 30.1.2009., str. 1.).

(4)  Odluka Vijeća 2002/979/EZ od 18. studenoga 2002. o potpisivanju i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čile, s druge strane (SL L 352, 30.12.2002., str. 1.).

(5)  Odluka Vijeća 2002/51/EZ od 21. siječnja 2002. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Republike Južne Afrike o trgovini vinom (SL L 28, 30.1.2002., str. 3.) i Odluka Vijeća 2002/52/EZ od 21. siječnja 2002. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Republike Južne Afrike o trgovini jakim alkoholnim pićima (SL L 28, 30.1.2002., str. 112.).

(6)  Odluka Vijeća i Komisije 2002/309/EZ, Euratom o sporazumu o o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji od 4. travnja 2002. za sklapanje sedam sporazuma sa Švicarskom Konfederacijom (SL L 114, 30.4.2002., str. 1.), a posebno o sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima – Prilog 7.

(7)  Odluka Vijeća 97/361/EZ od 27. svibnja 1997. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Sjedinjenih Meksičkih Država o uzajamnom priznavanju i zaštiti naziva za jaka alkoholna pića (SL L 152, 11.6.1997., str. 15.).

(8)  Odluka Vijeća 2011/265/EU od 16. rujna 2010. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (SL L 127, 14.5.2011., str. 1.).

(9)  Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (SL L 346, 15.12.2012., str. 3.).

(10)  Trgovinski sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije i Perua, s druge strane (SL L 354, 21.12.2012., str. 3.).

(11)  Odluka Vijeća 2001/916/EZ od 3. prosinca 2001. o sklapanju dodatnog protokola za prilagodbu trgovinskih aspekata Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, kako bi se u obzir uzeo ishod pregovora između strana o uzajamnim povlaštenim koncesijama za određena vina, uzajamnom priznavanju, uzajamnoj zaštiti i uzajamnom nadzoru naziva vina te uzajamnom priznavanju, uzajamnoj zaštiti i uzajamnom nadzoru naziva za jaka alkoholna i aromatizirana pića (SL L 342, 27.12.2001., str. 6.).

(12)  Odluka Vijeća 2001/918/EZ od 3. prosinca 2001. o sklapanju dodatnog protokola za prilagodbu trgovinskih aspekata Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Hrvatske, s druge strane, kako bi se u obzir uzeo ishod pregovora između strana o uzajamnim povlaštenim koncesijama za određena vina, uzajamnom priznavanju, uzajamnoj zaštiti i uzajamnom nadzoru naziva vina te uzajamnom priznavanju, uzajamnoj zaštiti i uzajamnom nadzoru naziva za jaka alkoholna i aromatizirana pića (SL L 342, 27.12.2001., str. 42.).

(13)  Odluka Vijeća 2004/91/EZ od 30. srpnja 2003. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Kanade o trgovini vinom i jakim alkoholnim pićima (SL L 35, 6.2.2004., str. 1.).

(14)  Odluka Vijeća 2006/232/EZ od 20. prosinca 2005. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Sjedinjenih Američkih Država o trgovini vinom (SL L 87, 24.3.2006., str. 1.).

(15)  Odluka Vijeća 2006/580/EZ od 12. lipnja 2006. o potpisivanju i sklapanju Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane – Protokol 3. o uzajamnim povlaštenim koncesijama za određena vina, uzajamnom priznavanju, uzajamnoj zaštiti i uzajamnom nadzoru naziva vina, jakih alkoholnih pića i aromatiziranih vina (SL L 239, 1.9.2006., str. 1.).

(16)  Odluka Vijeća 2007/855/EZ od 15. listopada 2007. o potpisivanju i sklapanju Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (SL L 345, 28.12.2007., str. 1.).

(17)  Odluka Vijeća 2008/474/EZ od 16. lipnja 2008. o potpisivanju i sklapanju Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane (SL L 169, 30.6.2008., str. 10. – Protokol br. 6.).

(18)  Odluka Vijeća 2010/36/EZ od 29. travnja 2008. o potpisivanju i sklapanju Privremenog sporazuma o trgovini i trgovinskim pitanjima između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane (SL L 28, 30.1.2010., str. 1.).

(19)  Odluka Vijeća 2013/7/EU od 3. prosinca 2012. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (SL L 10, 15.1.2013., str. 3.).

(20)  Odluka Vijeća 2012/164/EU od 14. veljače 2012. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Gruzije o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (SL L 93, 30.3.2012., str. 1.).

(21)  Popis registriran u Kraljevini Maroko, koji su dostavile marokanske vlasti u okviru pregovora u tijeku.

(22)  Vidi bilješku 21.

---

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/17

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 232/06

Ovom se objavom dodjeljuje pravo protivljenja zahtjevu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka podrijetla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„ANGLESEY SEA SALT”/„HALEN MÔN”

EZ br.: UK-PDO-0005-01068-11.12.2012

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1.   Naziv

„Anglesey Sea Salt”/„Halen Môn”

2.   Država članica ili treća država

Ujedinjeno Kraljevstvo

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.8. | Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.8.

Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se primjenjuje naziv iz točke 1.

Anglesey Sea Salt/Halen Môn naziv je za ljuskice soli prikupljene u berbi u tjesnacu Menai na otoku Anglesey u Sjevernom Walesu. Radi se o kristalno bijelim, plosnatim, mekanim ljuskicama bez aditiva koje sadrže preko 30 elemenata u tragovima. Pri razvrstavanju ljuskice soli ne prelaze širinu od 2 cm. Anglesey Sea Salt/Halen Môn znatno se razlikuje po izgledu, teksturi, okusu i osjećaju koji ostavlja u ustima zbog svog mineralnog sadržaja. Ta sol ima koncentrirani slani okus i hrskavu teksturu zbog kalcija i magnezija prirodnog porijekla, ostataka jedinstvenog postupka ispiranja koji morskoj soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn daje njezinu bjelinu i prirodni okus, bez gorčine koju može uzrokovati višak kalcija.

Jedinstvene osobine morske soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn proizlaze iz sirovina – čiste morske vode i metode kristalizacije i ispiranja soli. Anglesey Sea Salt/Halen Môn morska je sol bez aditiva koja sadrži sljedeće elemente u tragovima i minerale prirodnog porijekla:

Sastav

| — | Natrijev klorid | više od 90 % po težini, |
| --- | --- | --- |
| — | Voda | manje od 4 %, |
| — | Olovo | manje od 2 mg/kg, |
| — | Kositar | manje od 200 mg/kg, |
| — | Arsen | manje od 0,5 mg/kg, |
| — | Živa | manje od 0,1 mg/kg, |
| — | Kadmij | manje od 0,5 mg/kg, |
| — | Bakar | manje od 2 mg/kg, |
| — | Cink | u tragovima, |
| — | Magnezij | najmanje 0,2 %, |
| — | Jod | manje od 0,1 mg/kg, |
| — | Kalcij | 0,08 %–0,15 %. |

—

Natrijev klorid

više od 90 % po težini,

—

Voda

manje od 4 %,

—

Olovo

manje od 2 mg/kg,

—

Kositar

manje od 200 mg/kg,

—

Arsen

manje od 0,5 mg/kg,

—

Živa

manje od 0,1 mg/kg,

—

Kadmij

manje od 0,5 mg/kg,

—

Bakar

manje od 2 mg/kg,

—

Cink

u tragovima,

—

Magnezij

najmanje 0,2 %,

—

Jod

manje od 0,1 mg/kg,

—

Kalcij

0,08 %–0,15 %.

Proizvode se tri različita razreda ljuskica; grube, fine i mljevene.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Svi postupci proizvodnje i pripreme provode se na utvrđenom području i u kontroliranim uvjetima kako bi se osigurala dosljednost krajnjeg proizvoda, uključujući:

| — | Crpljenje i filtriranje morske vode, |
| --- | --- |

—

Crpljenje i filtriranje morske vode,

| — | Koncentracija salamure, |
| --- | --- |

—

Koncentracija salamure,

| — | Kristalizacija, |
| --- | --- |

—

Kristalizacija,

| — | Berba kristala soli, |
| --- | --- |

—

Berba kristala soli,

| — | Ispiranje. |
| --- | --- |

—

Ispiranje.

3.6.   Posebna pravila koja se tiču rezanja, ribanja, pakiranja itd.

—

3.7.   Posebna pravila koja se tiču označivanja

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Otok Anglesey u Sjevernom Walesu. Tjesnac Menai prolaz uski je vodeni pojas koji odvaja otok Anglesey od kopnene površine Walesa. Tjesnac se prostire od tvrđave Belan na jugozapadnom dijelu s kopnene strane (SH 115 610440) i točke Abermenai sa strane Angleseyja (list s kartom državne geodetske ustanove Ordinance Survey br. 115 SH615 443) do linije između lukobrana koji je isturen u tjesnac (580740) sa strane Angleseyja i završetka mola Bangor na kopnenoj strani (582 736). Područje potpada pod nadležnost lučke uprave Caernarfona.

5.   Poveznica sa zemljopisnim područjem

5.1.   Specifičnost zemljopisnog područja

Povijesno, prvi zapisi o solarstvu na otoku Anglesey zabilježeni su u rimskim vremenima, a ono je dostiglo vrhunac početkom 18. stoljeća. U Holyheadu na sjeveru otoka nalaze se ostaci solana na „Slanom otoku” (odnosno „Ynys Halen” na velškom) koji je cestom spojen s glavnim otokom. Slani otok dobio je ime po solani u kojoj se obrađivala morska voda iz koje se proizvodila morska sol. Tvornica je zatvorena u 18. stoljeću jer se u njoj koristila kamena sol kako bi se „ojačala salamura”, a to je bilo viđeno kao pogoršanje kakvoće.

U tjesnac Menai utječe čista Golfska struja, a na njegovim obalama nema velikih gradova i teške industrije. Isto tako, zbog ogromnog plimnog raspona voda se u tjesnacu zbog nadolazeće plime izmjenjuje dvaput dnevno, čime se osigurava ravnoteža elemenata u tragovima, a morska se voda tako svakodnevno osvježava i daje soli Anglesey sea salt/Halen Môn njezin karakterističan okus i izgled.

Golfska struja utječe iz Atlantika i oplakuje zapadnu britansku obalu. Zapadna je obala toplija od istočne – na njoj temperature ljeti prosječno dosežu 15 stupnjeva na površini i 12 stupnjeva na dnu. Prosječni salinitet morske vode u tom području iznosi 34,25 do 35 dijelova na 1 000, iako se taj broj može popeti i na 36. Djelomičan uzrok jedinstvenosti proizvoda ogromni je plimni raspon, veći od 9,5 metara, a to znači da se voda u tjesnacu zbog nadolazeće plime izmjenjuje dvaput dnevno. Neuobičajena dvostruka plima koja se javlja kad Golfska struja kruži oko otoka pomaže očuvati ravnotežu elemenata u tragovima i svaki dan tjesnac opskrbljuje novom morskom vodom iz koje se vadi sol.

Isto tako, pješčano dno i ležište školjaka omogućavaju prethodno filtriranje vode, a školjke u sezoni rasta izvlače kalcij iz morske vode. Kakvoća sirovina izravno utječe na kakvoću morske soli, što dokazuju sezonske razlike koje utječu na okus i teksturu soli.

5.2.   Specifičnost proizvoda

Jedinstvene osobine morske soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn proizlaze iz sirovih materijala, čiste morske vode i metode kristalizacije i ispiranja soli.

Anglesey Sea Salt/Halen Môn morska je sol bez aditiva koja sadrži elemente u tragovima i minerale prirodnog porijekla. Anglesey Sea Salt/Halen Môn znatno se razlikuje po izgledu, teksturi, okusu i osjećaju koji ostavlja u ustima zbog tog mineralnog sadržaja. Ljuskice su velike, prhke, plosnate i nisu zrnate. Ima koncentrirani slani okus i hrskavu teksturu. Postupak ispiranja jedinstven je za ovaj proizvod i daje morskoj soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn njezinu bjelinu i prirodan okus, bez gorčine koju može uzrokovati višak kalcija. Ispiranje se vrši koncentriranom salamurom koja se radi iz iste lokalne morske vode kako bi se spriječilo rastapanje kristala i osigurala ispravna razina minerala te shodno tome i okus te izgled soli.

Svaki solar u sklopu uvođenja u rad dobiva „učeničku knjižicu”. Ona sadrži niz zadataka kroz koje mora proći kako bi naučio potrebne vještine za svaki dio postupka proizvodnje soli.

Svaki dio postupka provodi se pomoću standardnih operativnih postupaka koji precizno određuju radnje te utvrđuju standarde kvalitete soli.

Solare se izučava da ispiru sol dok ne dobiju ispravnu veličinu kristala, okus i izgled. To se postiže izobrazbom na poslu te usporedbom gotovog proizvoda sa slikama soli prikazanima u području na kojem se odvija berba, pri čemu se promatra veličina i oblik željene ljuskice, a kristali koji ne udovolje tom strogom standardu moraju se ponovno obraditi.

Okus se procjenjuje tako da ga se podesi prema onom neisprane soli, koja je grublja i ima gorči okus od blagog okusa mineralne ravnoteže gotovog proizvoda.

5.3.   Uzročna veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili značajki proizvoda (za ZOI) ili posebne kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

Karakteristike soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn zavise o klimatskim uvjetima, plimnom rasponu i manjku teške i brodarske industrije.

Zbog ogromnog plimnog raspona, većeg od 9,5 metara, voda se u tjesnacu Menai izmjenjuje dvaput dnevno. Ova neuobičajena dvostruka visoka plima koja se javlja kad Golfska struja kruži oko otoka pomaže očuvati ravnotežu elemenata u tragovima i svaki dan tjesnac opskrbljuje novom morskom vodom iz koje se vadi sol. To se primijeti i u krajnjem proizvodu, a odražava se u jačini okusa soli Anglesey sea salt/Halen Môn, što znači da je potrebno manje soli kako bi se postigla dostatna začinjenost. Jedinstvena ravnoteža minerala u morskoj vodi utječe i na teksturu i okus. Profesionalni kuhar Henry Harris iz bivšeg restorana Fifth Floor u robnoj kući Harvey Nichols tvrdi da „ima okus po najčišćem oceanu”.

Anglesey Sea salt/Halen Môn etablirana je i priznata u prehrambenoj industriji Ujedinjenog Kraljevstva, a i diljem svijeta. S obzirom da se radi o kvalitetnom proizvodu, upotrebljavaju je mnogi vrhunski profesionalni kuhari, gastronomi i redovito se navodi kao sastojak u menijima. Mnogi poznati vlasnici restorana i tvrtke iz agrobiznisa daju prednost ovoj soli.

Niže su dani primjeri nekih komentara koji odaju priznanje regiji i okusu morske soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn.

„Morska je sol Anglesey sea salt/Halen Môn nenadmašiva: prirodnog je okusa, zalogaj čini savršenim i slasne je hrskave teksture.”

Chris Chown

Profesionalni kuhar i vlasnik, Plas Bodegroes, Pwllheli, Wales

„Upotrebljavam Anglesey sea salt/Halen Môn zato što se uklapa u moju filozofiju prehrane; za dobre je sastojke potrebno uložiti jako malo truda da postanu odlična jela. Anglesey Sea Salt/Halen Môn obogaćuje okus svakog jela kojem ga dodam.”

Jane Milton

Stručnjakinja za prehrambenu industriju, blogerica i profesionalna kuharica

„Anglesey Sea Salt/Halen Môn vadi se vrlo pažljivo uz pomoć inovativnog sustava koji omogućava očuvanje svih elemenata u tragovima i minerala iz svježe morske vode tjesnaca Menai. Složena mineralna struktura soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn čini sva područja za okus na nepcu iznimno osjetljivima i krepkima te zbog toga hrana ima izrazito vibrantan okus.”

Colin Pressdee

Pisac o hrani

„Nježne ljuskice morske soli Anglesey Sea Salt/Halen Môn ostavljaju prijatan okus koji se zadržava u ustima, poput bistre morske vode Angleseyja iz koje se uzimaju te dodaju primamljivu dimenziju svakom jelu u kojem se koriste ... One mijenjaju život.”

Simon Majumdar

Autor, pisac o hrani i radijski voditelj.

Uputa na objavu specifikacije

Uputa na objavu specifikacije

(Članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

3

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/anglesey-sea-salt-pdo-spec-20120905.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

2

(3)  Vidi bilješku 2.

3

---

| 10.8.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 232/21

---

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2013/C 232/07

Ova objava otvara mogućnost podnošenja prigovora protiv zahtjeva u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
   (2)

„DITHMARSCHER KOHL”

EZ-br.: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Dithmarscher Kohl”

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

| Razred 1.6. | Voće, povrće i žitarice, neprerađeni i prerađeni |
| --- | --- |

Razred 1.6.

Voće, povrće i žitarice, neprerađeni i prerađeni

3.2.   Opis proizvoda čiji je naziv naveden pod točkom 1.

„Kupus iz Dithmarschena” odnosi se na bijeli kupus (Brassica oleracea convar capitata L.), i crveni kupus (Brassica oleracea convar capitata var. rubra L.) i pripada botaničkoj porodici krstašica (bot.: Cruciferae ili Brassicaceae).

Sorte kupusa uzgajane u Dithmarschenu odlikuju se finom slojevitošću listova, čvrstom građom, malim udjelom stabljike i izraženim punim okusom. Nadalje, sorte bijelog kupusa odlikuju se izraženom zelenom bojom listova do dubljih slojeva, a sorte crvenog kupusa intenzivnom tamnocrveno-ljubičastom bojom s malim udjelom bijele boje. Sve su sorte prikladne za skladištenje.

Registrirana udruga za savjetovanje za uzgoj povrća iz Dithmarschena provodi ispitivanja na godišnjoj razini i preporučuje one sorte koje objedinjuju gore navedene značajke sorte.

Biljke kupusa su biljke rozete koje nakon cvjetanja i razvoja ploda odumiru. One imaju sabijene izdanke, čiji su listovi zbog kratkih internodija vrlo gusto postavljeni i ne otvaraju se unatoč snažnom razvoju listova. Glavice kako bijelog kupusa, tako i crvenog kupusa, su vrlo kompaktne, jer je zbog sporog i uravnoteženog rasta uskladištenje zraka između slojeva listova vrlo malo. Listovi oblikuju glavice koje mogu narasti plosnato zaobljene, ravno zaobljene, zaobljene, visoko zaobljene, u obliku balona ili u obliku jajeta.

Crveni i bijeli kupus bogati su balastnim tvarima i mineralnim tvarima, na primjer kalijem i željezom, i stoga su nutritivno vrlo vrijedni.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju poduzeti u ograničenom zemljopisnom području

Svi koraci u proizvodnji od sadnje kupusa do pripreme i skladištenja odvijaju se u ograničenom zemljopisnom području. Kupus se pri berbi ručno reže i oprezno polaže u velike kutije. To zahtijeva iskustvo i umijeće jer bi svako utisnuće na kupusu negativno utjecalo na sposobnost skladištenja. Velike se kutije skladište u „uobičajenim skladištima” bez dodatnog hlađenja do oko veljače, a u hlađenom skladištu pri 0,5 °C do srpnja. Priprema kupusa provodi se nakon berbe, odnosno nakon skladištenja. Pri tome se stabljika svježe reže, a vanjski listovi odstranjuju.

3.6.   Posebna pravila za postupke poput rezanja, ribanja, pakiranja itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

—

4.   Kratki opis ograničenja zemljopisnog područja

Okrug Dithmarschen u Schleswig-Holsteinu jedan je od dva okruga na zapadnoj obali u najsjevernijoj njemačkoj saveznoj pokrajini. Dithmarschen je okružen vodom: na sjeveru tokom rijeke Eider, na istoku Kielskim kanalom, na jugu Labom i na zapadu Sjevernim morem.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnost zemljopisnog područja

Regija Dithmarschen je posebno predodređena za uzgoj kupusa. Klimu u Dithmarschenu obilježava položaj izravno uz Sjeverno more. Vlada atlantska klima s blagim zimama i ljetima. Količina oborina na najvišoj je razini u mjesecima srpnju i kolovozu, koji su presudni za rast (oko 80 mm po mjesecu). U regiji za uzgoj Marschu prvi mraz većinom se ne javlja prije kraja listopada. Stoga se glavice mogu skladištiti pri optimalnim hladnim uvjetima (5-12 °C), bez nastanka mraza. I u mjesecima za sađenje, travnju i svibnju, vladaju optimalni blagi klimatski uvjeti. Prema dugogodišnjem prosjeku u Dithmarschenu, oko 270 dana u godini vjetrovi su jačine veće od 4 beauforta. Zbog vjetra su česte brze promjene vremena, pri čemu prevladavaju zapadne vremenske prilike koja dolaze izravno sa Sjevernog mora.

Područje uzgoja odlikuje se izvanredno dobrim svojstvima tla. Močvarno karbonatno tlo (Kalkmarsch) koje tamo prevladava i koje je 2009. „Odbor za tlo godine” nagradio kao „Tlo godine”, nastalo je redovitim poplavljivanjem. Na taj su se način taložili slani vapnenački mineralni slojevi s velikim udjelom organskih sastojaka. Ograđivanje nasipom i isušivanje doveli su do prozračivanja slojeva i ispiranja soli. Tako je uslijed taloženja mora u obliku sitnog pijeska i vapnenca uzduž obale nastalo močvarno karbonatno tlo (udio karbonata do 9 %). Močvarno karbonatno tlo plodno je, s jedne strane, zbog gujavica (do 500 po četvornom metru), koje preferiraju kalcij, a s druge strane, zbog velikih rezerva hranjivih tvari. Močvarna karbonatna tla na razini cijelog svijeta pripadaju najplodnijim zemljištima uopće. Velike rezerve hranjivih organskih tvari sadržanih u sedimentu i slabo raspadnuti minerali, kao i vrlo dobra sposobnost zadržavanja vode, povezano s ravnotežom podzemnih voda koju reguliraju ljudi, čini ovu vrstu tla bitnim preduvjetom za uspješan i opsežan uzgoj kupusa u toj regiji. Dobra svojstva tla u velikoj su mjeri zaslužna za zdravlje kulture. Zbog visoke pH vrijednosti od 7,2 do 7,5 regiju gotovo i ne pogađa kupusna kila. Zaraženost uzročnikom Plasmodiophore brassicae javlja se uglavnom u vlažnim, bazičnim tlima koja se nalaze uz nakupine vode. S rastućom pH vrijednošću od oko 7,2 u većini slučajeva se gotovo ni ne javljaju nove zaraze. To je važan preduvjet za veliku raširenost uzgoja kupusa u Dithmarschenu.

Taj su razvoj od početka pratili istraživanje i uzgoj sorata. Sorte kupusa iz Dithmarschena, na primjer Kalorama, Storema ili Reguma ‒ nastavak „-ma” ovdje označava mjesto Marne u Dithmarschenu ‒ odlikuju se dobrom mogućnošću skladištenja i zdravljem. Registrirana udruga za savjetovanje za uzgoj povrća iz Dithmarschena godišnje objavljuje rezultate demonstracije sorata glavice kupusa u „Informativnom listu o povrću u Dithmarschenu”. Svake godine se provode ispitivanja nad više od 100 sorata koja daju informacije o uniformnosti, urodu, kao i zdravlju te se tako ocjenjuju unutarnja kvaliteta i vrijednost za uzgoj.

Pomoću tog opsežnog praktičnog znanja izravno se na licu mjesta provodi optimalno savjetovanje poljoprivrednih gospodarstava, osobito u pogledu regionalnih posebnosti. Proizvod na taj način ima koristi s obzirom na prirodnu obranu od bolesti, na primjer od crne truleži kupusa.

5.2.   Posebnost proizvoda

Plodno tlo i ujednačena klima omogućuju u Dithmarschenu rast kupusa koji ima osobito uravnoteženi sadržaj tvari. Okus je izražen, ali skladan i čvrstoća je hrskavo svježa.

Zbog dobrog stanja polja s malo bolesti i pogođenosti štetočinama „kupus iz Dithmarschena” posebno je prikladan za dugo skladištenje. Najvažnije bolesti na svjetskoj razini, poput kupusne kile (Plasmodiophora brassicola), venuća (Fusarium oxysporum) te crnog truleža (Xanthomonas campestris), u Dithmarschenu nemaju gotovo nikakvu važnost zbog osobitih značajki tla (pH vrijednost > 7) i klime (preniske prosječne temperature). Čak i bolesti listova, poput pjegavosti (Alternaria brassicae) i prstenaste pjegavosti (Mycosphaerella brassicola) tako se rijetko javljaju da se kupus, koji nije predviđen za dugoročno skladištenje, ne mora tretirati fungicidima. Slično se odnosi i na štetočine. Na primjer, zbog hladne klime gotovo se i ne javljaju bijele mušice (Aleyrodes proletella) i trips (Thrips tabaci). Sorta Lennox se stoga gotovo bez iznimke uzgaja u Dithmarschenu, jer se ne pokazuje dovoljno zdravom na drugim područjima. Međutim, Lennox se može odlično skladištiti i stoga je još uvijek glavna sorta u Dithmarschenu.

Kupus iz Dithmarschena nije sezonsko povrće, nego povrće s velikom zdravstvenom vrijednošću koje potrošačima stoji na raspolaganju tijekom cijele godine sa stalno dobrom kvalitetom.

Glavice „kupusa iz Dithmarschena” imaju, za razliku od drugih toplijih područja, veliku gustoću, jer je zbog sporog i ujednačenog rasta zadržavanje zraka između slojeva listova malo. To svojstvo je presudno za dobro skladištenje.

Osim poznatim antioksidantnim potencijalom, „kupus iz Dithmarschena” se odlikuje iznadprosječno visokim udjelom mineralnih tvari. To su pokazale analize po nalogu registrirane udruge za savjetovanje za uzgoj povrća iz Dithmarschena. Kod kalcija, ali prije svega kod željeza, analize pokazuju viši udio nego što se općenito u literaturi opisuje za glavice kupusa. Tako bijeli kupus prema literaturi (npr. informativni list „Bijeli i crveni kupus”, Bavarski zavod za poljoprivredu) prosječno sadrži 45 mg kalcija u 100 g svježe tvari. Bijeli kupus u Dithmarschenu, s druge strane, sadrži između 50 i 70 mg kalcija u 100 g svježe tvari. Udio željeza je prema literaturi za bijeli kupus obično oko 0,5 mg u 100 g svježe tvari. S druge strane, bijeli kupus iz Dithmarschena sadrži između 0,6 i 1,6 mg u 100 g svježe tvari. Razlog za to su, također, visoki udjeli tih dviju mineralnih tvari u tlu u Dithmarschenu, posebno u močvarnom karbonatnom tlu koje se tamo pretežno nalazi.

5.3.   Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili značajki proizvoda (u slučaju ZOI-a), ili specifične kvalitete i, ugleda, ili druge značajke proizvoda (u slučaju, ZOZP-a)

Duga tradicija uzgoja kupusa kojoj je pogodovala optimalna klima i optimalni uvjeti tla u ograničenom zemljopisnom području te s time povezana posebna kultura kupusa u Dithmarschenu doveli su do toga da glavice kupusa iz tog područja kod potrošača uživaju poseban ugled kao regionalni specijalitet.

Dvije presudne prednosti za uzgoj kupusa očituju se u uvjetima vjetra i klime. Česta promjena vremena donosi potrebne količine oborina pa su biljke tijekom vremena vegetacije dovoljno opskrbljene vodom. Dobar kapacitet zadržavanja vode koju u Dithmarschenu ima ondje prevladavajući kalkmarsch dodatno omogućuje zadržavanje dovoljno vode. Druga presudna vremenski uvjetovana prednost je smjer vjetra. Zbog pretežno zapadnih vjetrova prisutnost štetočina prirodnim putem je mala. „Zdravi” zrak sa Sjevernog mora osigurava bitno manju prisutnost štetočina, poput kupusovog bijelca na kupusu nego u drugim područjima. Još je važnija mala mogućnost razvoja spora gljiva, zbog čega se korištenje sredstava za zaštitu bilja može zadržati na niskoj razini i unatoč tome dosegnuti izvanrednu sposobnost skladištenja. Klimatski uvjetovan, spori rast kupusa omogućuje razvoj teških i čvrstih glavica kupusa koje zbog relativno malo zarobljenog zraka pokazuju izvanrednu sposobnost skladištenja i čvrstu građu.

Uzgoj kupusa u Dithmarschenu ima tradiciju dulju od 100 godina. Tako je 1888. novinski oglas „Tvornice povrća iz Glückstadta” u to vrijeme bio povod vrtlaru Eduardu Laßu za pokretanje uzgoja kupusa u Wesselburenu. „Kupus iz Dithmarschena” se od tog vremena uzgaja u regiji i od tada bilježi stalni gospodarski rast. Proizvođači nastanjeni u tom zemljopisnom području prenosili su s generacije na generaciju svoje znanje i iskustvo u uzgoju kupusa više od 120 godina. To znanje i iskustvo osiguravaju najvišu kvalitetu, što je temelj za uspješno stavljanje na tržište. S površinom uzgoja od 2 500 ha Dithmarschen je jedno od najvećih povezanih područja za uzgoj glavica kupusa u Europi. „Kupus iz Dithmarschena” je važan čimbenik gospodarstva za regiju. Osim toga, „kupus iz Dithmarschena” iznimno je važan za turizam i kulinarstvo regije. Te veze, zajedno s poviješću uzgoja kupusa u Dithmarschenu opsežno su opisani u literaturi (vidi „Povijest kupusa – iz područja uzgoja iza nasipa u Dithmarschenu”, Klaus Gille, izdanje Boyens & Co.).

Brojna događanja u vezi s „kupusom iz Dithmarschena” i godišnja berba privlačna su točka za mnoge turiste daleko izvan regije: „Dani kupusa iz Dithmarschena” je događanje čiji značaj nadilazi regiju i koje godišnje privlači preko 300 000 posjetitelja u Dithmarschen (izvor: „Dithmarschen slavi kupus”, Hamburger Abendblatt, 20. rujna 2006.). Gospodarstvo, politika, uprava, brojne udruge i savezi, građanke i građani brojnim aktivnostima svake godine iznova pretvaraju berbu kupusa u šestodnevnu jesensku zabavu. Tradicionalno prvo rezanje kupusa godinama redovito posjećuju predsjednik vlade savezne pokrajine Schleswig-Holsteina i predsjednik okruga Dithmarschena. Brojni gastronomski objekti tijekom „Dana kupusa iz Dithmarschena” nude posebna jela od kupusa i izvan regije. Ta tradicija postoji dugi niz godina. Prvi „Dani kupusa iz Dithmarschena” održani su 1987.

Osim toga, „Njemačka cesta kupusa” vodi kroz Dithmarschen i prvenstveno i izvan aktivne sezone kupusa doprinosi informiranju turista i zainteresiranih o proizvodima. Kroz okrug Dithmarschen vodi cesta uz mnoge znamenitosti i postaje na kojima posjetitelji mogu doći u izravni kontakt s poljoprivrednicima i prikupiti informacije „o kupusu” u raznim oblicima. Ovdje se ubrajaju i posjeti mjestima na kojima se skladišti i priprema kupus ili „Kohlosseumu Wesselburen” (igra riječi s Kohl = kupus, op. prev.). Ondje se nalazi Muzej kupusa okruga Dithmarschen s radionicom kupusa i seoskom tržnicom koja svake godine privlači tisuće posjetitelja.

U sklopu „Dana kupusa iz Dithmarschena” seljanke iz regije svaki put imenuju dvije mlade žene iz okruga Dithmarschen koje su zatim godinu dana kao „vladarice kupusa iz Dithmarschena” službene predstavnice „Dana kupusa iz Dithmarschena”. Zadaća „vladarica kupusa iz Dithmarschena” nadilazi granice savezne pokrajine. One tako predstavljaju „kupus iz Dithmarschena”, na primjer na svim priredbama poput „Međunarodnog zelenog tjedna” u Berlinu i u brojnim se prilikama susreću s predstavnicima tiskanih medija, radija i televizije. Popularnost „kupusa iz Dithmarschena” širi se tako i daleko izvan regije.

Jedna reprezentativna anketa potrošača provedena 2009. godine pokazala je ne samo da „kupus iz Dithmarschena” u Schleswig-Holsteinu poznaje veliki broj ispitanika od oko 80 %, nego i da ga potrošači smatraju proizvodom visoke vrijednosti s velikim ugledom. Ovo potonje se, također, očituje u tome što bi barem 37 % ispitanika bilo spremno platiti više za „kupus iz Dithmarschena” nego za usporedivi kupus drugog podrijetla.

Gore navedeni prirodni uvjeti u Dithmarschenu, a posebno atlantska klima s dovoljno oborina, malo mraza i puno vjetra, kao i dobra svojstva tla (kalkmarsch) pogodovali su uzgoju kupusa u ograničenom zemljopisnom području i pridonijeli tradiciji koja traje već više od 100 godina, kao i nastanku jednog od najvećih povezanih područja uzgoja kupusa u Europi, u Dithmarschenu. S obzirom na taj razvoj na licu mjesta stjecalo se i opsežno praktično znanje u uzgoju sorti i podizanju nasada kupusa koje na isti način doprinosi proizvodnji kvalitetnog visokovrijednog kupusa u Dithmarschenu. Navedene su okolnosti dovele do toga da je Dithmarschen izvan regije poznat po kupusu koji se ondje uzgaja, a „kupus iz Dithmarschena” kao tradicionalni regionalni proizvod kod potrošača uživa poseban ugled zbog svojeg zemljopisnog podrijetla. Različita turistička, kulinarska i informativna događanja u vezi s „kupusom iz Dithmarschena” doprinose jačanju popularnosti i ugleda proizvoda.

Uputa na objavljivanje specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2)  Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3)  Vidi bilješku 2.

---