# Uradni list L 160/23.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 160 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4823. junij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 160

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4823. junij 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 945/2005 z dne 21. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Uredbe (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom med drugim iz Ukrajine na podlagi opravljenega delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 946/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 947/2005 z dne 22. junija 2005 o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 948/2005 z dne 22. junija 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 949/2005 z dne 22. junija 2005 o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 950/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil A1 za lupinasto sadje (olupljeni mandlji, lešniki z lupino, olupljeni lešniki, navadni orehi v lupini) | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 951/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve) | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 952/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi) | 22 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 945/2005 z dne 21. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Uredbe (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom med drugim iz Ukrajine na podlagi opravljenega delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

1

Uredba Komisije (ES) št. 946/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

10

Uredba Komisije (ES) št. 947/2005 z dne 22. junija 2005 o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah

12

Uredba Komisije (ES) št. 948/2005 z dne 22. junija 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

13

Uredba Komisije (ES) št. 949/2005 z dne 22. junija 2005 o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo

16

Uredba Komisije (ES) št. 950/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil A1 za lupinasto sadje (olupljeni mandlji, lešniki z lupino, olupljeni lešniki, navadni orehi v lupini)

17

Uredba Komisije (ES) št. 951/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

19

Uredba Komisije (ES) št. 952/2005 z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

22

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 24 |
| | * | Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 25 |
| | * | Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 26 |
| | * | Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 27 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2005 o odobritvi dajanja v promet izomaltuloze kot novega živila oziroma nove živilske sestavine v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1001) | 28 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. junija 2005 o odobritvi odstopanja iz člena 3(2) Direktive Sveta 92/102/EGS o identifikaciji in registraciji živali Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1826)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. junija 2005 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve pinoksadena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1839)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

24

*

Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

25

*

Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

26

*

Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

27

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2005 o odobritvi dajanja v promet izomaltuloze kot novega živila oziroma nove živilske sestavine v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1001)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1001)

28

*

Odločba Komisije z dne 21. junija 2005 o odobritvi odstopanja iz člena 3(2) Direktive Sveta 92/102/EGS o identifikaciji in registraciji živali Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1826)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1826)

1

31

*

Odločba Komisije z dne 22. junija 2005 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve pinoksadena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1839)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1839)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 945/2005

z dne 21. junija 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Uredbe (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom med drugim iz Ukrajine na podlagi opravljenega delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije. Na podlagi nadaljnje preiskave, ki je pokazala, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo (ES) št. 663/98 (3). Na podlagi zahtevka po pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu na podlagi členov 11(2) in 11(3) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 47,07 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije. Na podlagi nadaljnje preiskave, ki je pokazala, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo (ES) št. 663/98 (3). Na podlagi zahtevka po pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu na podlagi členov 11(2) in 11(3) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 47,07 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom iz Rusije.

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (5) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom med drugim iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (5) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v znesku 33,25 EUR na tono za uvoz amonijevega nitrata, uvrščenega v oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 ter s poreklom med drugim iz Ukrajine.

| (3) | Uredba (ES) št. 658/2002 in Uredba (ES) št. 132/2001 se v nadaljnjem besedilu navajata kot „prvotni uredbi“, protidampinške dajatve iz navedenih uredb pa kot „obstoječi ukrepi“. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 658/2002 in Uredba (ES) št. 132/2001 se v nadaljnjem besedilu navajata kot „prvotni uredbi“, protidampinške dajatve iz navedenih uredb pa kot „obstoječi ukrepi“.

2.   Zahtevek za pregled

| (4) | Komisija je 15. marca 2004 prejela zahtevek na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe za pregled področja uporabe obstoječih ukrepov z namenom vključitve novih vrst izdelkov. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 15. marca 2004 prejela zahtevek na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe za pregled področja uporabe obstoječih ukrepov z namenom vključitve novih vrst izdelkov.

| (5) | Zahtevek je predložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež proizvodnje amonijevega nitrata v Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je predložilo Evropsko združenje proizvajalcev umetnih gnojil (EFMA) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež proizvodnje amonijevega nitrata v Skupnosti.

| (6) | Zahtevek se je nanašal na nove vrste izdelkov, opredeljene kot gnojila na podlagi amonijevega nitrata in z deležem dušika („N“) nad 28 % po masi do vključno 33 % po masi, ki sta mu bila z mešanjem ali s kemično obdelavo dodana ekvivalent P2O5 (fosforjevo hranilo „P“) do vključno 5 % in/ali ekvivalent K2O (kalijevo hranilo „K“) do vključno 5 %. Ti izdelki se v nadaljnjem besedilu navajajo kot „nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku“. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek se je nanašal na nove vrste izdelkov, opredeljene kot gnojila na podlagi amonijevega nitrata in z deležem dušika („N“) nad 28 % po masi do vključno 33 % po masi, ki sta mu bila z mešanjem ali s kemično obdelavo dodana ekvivalent P2O5 (fosforjevo hranilo „P“) do vključno 5 % in/ali ekvivalent K2O (kalijevo hranilo „K“) do vključno 5 %. Ti izdelki se v nadaljnjem besedilu navajajo kot „nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku“.

| (7) | Zahtevek je dokazoval, da imajo nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, v bistvu enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti kot zadevni izdelek in da se prodajajo po istih prodajnih poteh istim končnim uporabnikom in za isti namen. Poleg tega je bilo navedeno, da so nove vrste izdelkov ob uvozu v Skupnost uvrščene v naslednje oznake KN: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 in 3105 90 91. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek je dokazoval, da imajo nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, v bistvu enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti kot zadevni izdelek in da se prodajajo po istih prodajnih poteh istim končnim uporabnikom in za isti namen. Poleg tega je bilo navedeno, da so nove vrste izdelkov ob uvozu v Skupnost uvrščene v naslednje oznake KN: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 in 3105 90 91.

3.   Začetek

| (8) | 2. julija 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe začela delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine. Vmesni pregled se je omejil na opredelitev zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(8)

2. julija 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe začela delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine. Vmesni pregled se je omejil na opredelitev zadevnega izdelka.

| (9) | EFMA je v svojem zahtevku, ki ga je predložil 20. septembra 2004, Komisijo obvestil, da je ruski proizvajalec zadevnega izdelka pravkar začel izdelovati novo vrsto izdelka, ki ni navedena v zahtevku, in sicer z deležem N nad 28 %, ki mu je dodanih 6 % P. EFMA je zato od Komisije zahteval, naj razmisli o rešitvah, ki bi omogočile ustrezno obravnavo vseh novih vrst izdelkov iz amonijevega nitrata, pri katerih delež N presega 28 % mas. Ker se je obvestilu o začetku nanašalo na „nove vrste izdelkov“, ne da bi podrobneje omenjalo njihovo sestavo, se je štelo, da obvestilo o začetku zajema tudi ta najnovejši zahtevek. |
| --- | --- |

(9)

EFMA je v svojem zahtevku, ki ga je predložil 20. septembra 2004, Komisijo obvestil, da je ruski proizvajalec zadevnega izdelka pravkar začel izdelovati novo vrsto izdelka, ki ni navedena v zahtevku, in sicer z deležem N nad 28 %, ki mu je dodanih 6 % P. EFMA je zato od Komisije zahteval, naj razmisli o rešitvah, ki bi omogočile ustrezno obravnavo vseh novih vrst izdelkov iz amonijevega nitrata, pri katerih delež N presega 28 % mas. Ker se je obvestilu o začetku nanašalo na „nove vrste izdelkov“, ne da bi podrobneje omenjalo njihovo sestavo, se je štelo, da obvestilo o začetku zajema tudi ta najnovejši zahtevek.

| (10) | Nekatere zainteresirane stranke so dokazovale, da mora Komisija glede na nove okoliščine, ki so se pojavile po uvedbi obstoječih ukrepov, med njimi priznanje statusa tržnega gospodarstva Rusiji in širitev EU na deset novih držav, delni pregled po uradni dolžnosti spremeniti v popolni pregled. Vendar ni bil predložen dovolj natančen in ustrezen dokaz, ki bi utemeljeval spremembo ravni ukrepov. Zato se je štelo, da ni razloga za popoln vmesni pregled po uradni dolžnosti. Prvič, priznanje statusa tržnega gospodarstva Rusiji samo po sebi ni pomenilo, da so se za posamezne proizvajalce samodejno spremenile okoliščine v zvezi s škodljivim dampingom. Ni bilo predloženega dokazila, da se stopnja dampinga, izračunana na podlagi primerjave ruskih stroškov in cen s tistimi, iz primerjalne države, znatno razlikuje od stopenj, opredeljenih v prejšnjih preiskavah. Drugič, parametri dampinga in škodljivosti, ki so podlaga obstoječih ukrepov, zaradi širitve niso samodejno postali drugačni in nobeno predloženo dokazilo ni upravičevalo spremembe v tem pogledu. |
| --- | --- |

(10)

Nekatere zainteresirane stranke so dokazovale, da mora Komisija glede na nove okoliščine, ki so se pojavile po uvedbi obstoječih ukrepov, med njimi priznanje statusa tržnega gospodarstva Rusiji in širitev EU na deset novih držav, delni pregled po uradni dolžnosti spremeniti v popolni pregled. Vendar ni bil predložen dovolj natančen in ustrezen dokaz, ki bi utemeljeval spremembo ravni ukrepov. Zato se je štelo, da ni razloga za popoln vmesni pregled po uradni dolžnosti. Prvič, priznanje statusa tržnega gospodarstva Rusiji samo po sebi ni pomenilo, da so se za posamezne proizvajalce samodejno spremenile okoliščine v zvezi s škodljivim dampingom. Ni bilo predloženega dokazila, da se stopnja dampinga, izračunana na podlagi primerjave ruskih stroškov in cen s tistimi, iz primerjalne države, znatno razlikuje od stopenj, opredeljenih v prejšnjih preiskavah. Drugič, parametri dampinga in škodljivosti, ki so podlaga obstoječih ukrepov, zaradi širitve niso samodejno postali drugačni in nobeno predloženo dokazilo ni upravičevalo spremembe v tem pogledu.

| (11) | Nekatere zainteresirane stranke so zahtevale pojasnilo, zakaj je bila preiskava uvedena tudi za Ukrajino, glede na to, da se zahtevek ni nanašal na uvoz novih vrst izdelkov s poreklom iz te države. Glede na to, da se je vmesni pregled omejil na pojasnjevanje opredelitve zadevnega izdelka, se je štelo, da ugotovitve v zvezi s tem niso povezane z značilnimi okoliščinami neke posamezne države, ampak bodo veljale za vsak uvoz amonijevega nitrata, ki je predmet ukrepov, ne glede na poreklo. |
| --- | --- |

(11)

Nekatere zainteresirane stranke so zahtevale pojasnilo, zakaj je bila preiskava uvedena tudi za Ukrajino, glede na to, da se zahtevek ni nanašal na uvoz novih vrst izdelkov s poreklom iz te države. Glede na to, da se je vmesni pregled omejil na pojasnjevanje opredelitve zadevnega izdelka, se je štelo, da ugotovitve v zvezi s tem niso povezane z značilnimi okoliščinami neke posamezne države, ampak bodo veljale za vsak uvoz amonijevega nitrata, ki je predmet ukrepov, ne glede na poreklo.

| (12) | Neki proizvajalec zadevnega izdelka iz Skupnosti je med preiskavo tudi dokazoval, da je ena od novih vrst izdelkov uvrščena v oznako KN 3105 90 99. V zvezi z oznako KN 3105 20 90 (ki je bila navedena v zahtevku) in oznako KN 3105 90 99 je preiskava pokazala, da ti oznaki zajemata samo gnojila, pri katerih delež dušika ne presega 10 % po masi na anhidridni izdelek. Zato je bilo sklenjeno, da se teh oznak ne upošteva, saj nikakor ne zajemata gnojil, ki v normalnih pogojih vsebujejo več kot 28 % dušika po masi. |
| --- | --- |

(12)

Neki proizvajalec zadevnega izdelka iz Skupnosti je med preiskavo tudi dokazoval, da je ena od novih vrst izdelkov uvrščena v oznako KN 3105 90 99. V zvezi z oznako KN 3105 20 90 (ki je bila navedena v zahtevku) in oznako KN 3105 90 99 je preiskava pokazala, da ti oznaki zajemata samo gnojila, pri katerih delež dušika ne presega 10 % po masi na anhidridni izdelek. Zato je bilo sklenjeno, da se teh oznak ne upošteva, saj nikakor ne zajemata gnojil, ki v normalnih pogojih vsebujejo več kot 28 % dušika po masi.

4.   Vprašalniki

| (13) | Komisija je o začetku tega pregleda uradno seznanila oblasti držav izvoznic in vse znane prizadete strani. Vprašalnike je poslala šestnajstim proizvajalcem/izvoznikom v Rusiji in enemu v Ukrajini, prav tako uvoznikom, uporabnikom, proizvajalcem in ustreznim združenjem v Skupnosti, ki so bili poimensko navedeni v zahtevku ali kako drugače znani Komisiji. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je o začetku tega pregleda uradno seznanila oblasti držav izvoznic in vse znane prizadete strani. Vprašalnike je poslala šestnajstim proizvajalcem/izvoznikom v Rusiji in enemu v Ukrajini, prav tako uvoznikom, uporabnikom, proizvajalcem in ustreznim združenjem v Skupnosti, ki so bili poimensko navedeni v zahtevku ali kako drugače znani Komisiji. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoje stališče in zahtevati zaslišanje v roku, ki je bil naveden v obvestilu o začetku.

| (14) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od dveh proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in enega v Ukrajini ter enajstih proizvajalcev v Skupnosti. Številni proizvajalci izvozniki, proizvajalci v Skupnosti, uvozniki in ustrezna združenja so se opredelili za zainteresirane strani in so predložili pripombe. Glede na razpoložljivost vseh potrebnih informacij in podatkov se je zdelo nepotrebno izvesti obiske zaradi preveritve v prostorih gospodarskih družb, ki so predložile izpolnjene vprašalnike. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od dveh proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in enega v Ukrajini ter enajstih proizvajalcev v Skupnosti. Številni proizvajalci izvozniki, proizvajalci v Skupnosti, uvozniki in ustrezna združenja so se opredelili za zainteresirane strani in so predložili pripombe. Glede na razpoložljivost vseh potrebnih informacij in podatkov se je zdelo nepotrebno izvesti obiske zaradi preveritve v prostorih gospodarskih družb, ki so predložile izpolnjene vprašalnike.

5.   Obdobje preiskave

| (15) | Obdobje preiskave je trajalo od 1. julija 2003 do 30. junija 2004. Podatki, na podlagi katerih so se preiskovali prodaja, uvoz in nabava zadevnega izdelka in novih vrst izdelkov na trgu Skupnosti, so se zbirali od leta 2000 do konca obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(15)

Obdobje preiskave je trajalo od 1. julija 2003 do 30. junija 2004. Podatki, na podlagi katerih so se preiskovali prodaja, uvoz in nabava zadevnega izdelka in novih vrst izdelkov na trgu Skupnosti, so se zbirali od leta 2000 do konca obdobja preiskave.

B.   ZADEVNI IZDELEK PO PRVOTNIH UREDBAH

| (16) | Zadevni izdelek je amonijev nitrat s poreklom iz Rusije in Ukrajine, ki se uvršča v oznaki KN 3102 30 90 (amonijev nitrat, razen v vodnih raztopinah) in 3102 40 90 (mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež N presega 28 mas. %). Amonijev nitrat je trdno dušikovo gnojilo, ki se ga v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amonijaka in dušikove kisline, delež N pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek je amonijev nitrat s poreklom iz Rusije in Ukrajine, ki se uvršča v oznaki KN 3102 30 90 (amonijev nitrat, razen v vodnih raztopinah) in 3102 40 90 (mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež N presega 28 mas. %). Amonijev nitrat je trdno dušikovo gnojilo, ki se ga v kmetijstvu pogosto uporablja. Pridobiva se iz amonijaka in dušikove kisline, delež N pa presega 28 mas. % v obliki kristalov in granul.

| (17) | Ugotovljeno je, da zadevni izdelek vselej vsebuje anorganske negnojilne snovi, ki delujejo kot stabilizator in so zanj nujne. Občasno lahko vsebuje tudi sekundarna hranila in/ali mikrohranila (6) v zelo omejenih količinah. Navzočnost anorganskih negnojilnih snovi, sekundarnih hranil in/ali mikrohranil se lahko šteje za nepomembno in ne vpliva na carinsko razvrstitev zadevnega izdelka. Amonijev nitrat, ki vsebuje te snovi in/ali hranila (v nadaljnjem besedilu „nepomembne snovi in/ali hranila“), se v tej uredbi navaja kot „zadevni izdelek“. |
| --- | --- |

(17)

Ugotovljeno je, da zadevni izdelek vselej vsebuje anorganske negnojilne snovi, ki delujejo kot stabilizator in so zanj nujne. Občasno lahko vsebuje tudi sekundarna hranila in/ali mikrohranila (6) v zelo omejenih količinah. Navzočnost anorganskih negnojilnih snovi, sekundarnih hranil in/ali mikrohranil se lahko šteje za nepomembno in ne vpliva na carinsko razvrstitev zadevnega izdelka. Amonijev nitrat, ki vsebuje te snovi in/ali hranila (v nadaljnjem besedilu „nepomembne snovi in/ali hranila“), se v tej uredbi navaja kot „zadevni izdelek“.

C.   REZULTATI PREISKAVE

| (18) | Da bi se ugotovilo, ali obstoječi ukrepi ne zadoščajo več za preprečevanje škodljivega dampinga, je preiskava preučila: (1) ali imajo nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enake kemijske in fizikalne značilnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek; (2) ali so še druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, ki imajo ali bi lahko imele enake kemijske in fizikalne značilnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek; (3) ali je zaradi ugotovljenih dejstev iz prejšnjih točk treba opredelitev in poimenovanje zadevnega izdelka pojasniti glede na nove okoliščine. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se ugotovilo, ali obstoječi ukrepi ne zadoščajo več za preprečevanje škodljivega dampinga, je preiskava preučila: (1) ali imajo nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enake kemijske in fizikalne značilnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek; (2) ali so še druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, ki imajo ali bi lahko imele enake kemijske in fizikalne značilnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek; (3) ali je zaradi ugotovljenih dejstev iz prejšnjih točk treba opredelitev in poimenovanje zadevnega izdelka pojasniti glede na nove okoliščine.

| (19) | Pri opredelitvi kemijskih in agronomskih pojmov v tej uredbi so se uporabile opredelitve, navedene v Uredbi (ES) št. 2003/2003 (7) („Uredba o gnojilih“) v zvezi s primarnimi hranili (N, P, K), sekundarnimi hranili (kalcij, magnezij, natrij in žveplo), mikrohranili (bor, kobalt, baker, železo, mangan, molibden in cink), gnojili na podlagi amonijevega nitrata z visokim deležem dušika (N nad 28 %), enostavnimi gnojili (vsebujejo samo eno primarno hranilo) in sestavljenimi gnojili (vsebujejo več kot eno primarno hranilo). |
| --- | --- |

(19)

Pri opredelitvi kemijskih in agronomskih pojmov v tej uredbi so se uporabile opredelitve, navedene v Uredbi (ES) št. 2003/2003 (7) („Uredba o gnojilih“) v zvezi s primarnimi hranili (N, P, K), sekundarnimi hranili (kalcij, magnezij, natrij in žveplo), mikrohranili (bor, kobalt, baker, železo, mangan, molibden in cink), gnojili na podlagi amonijevega nitrata z visokim deležem dušika (N nad 28 %), enostavnimi gnojili (vsebujejo samo eno primarno hranilo) in sestavljenimi gnojili (vsebujejo več kot eno primarno hranilo).

1.   Kemijske in fizikalne značilnosti ter končna uporaba zadevnega izdelka in novih vrst izdelkov, navedenih v zahtevku

| (20) | Zadevni izdelek se pridobiva iz amonijaka (NH3) in dušikove kisline (HNO3), ki se spojita v amonijev nitrat (NH4NO3, v nadaljnjem besedilu „AN“). Delež N v zadevnem izdelku presega 28 mas. % (običajno se giblje med 33 % in 34 %). Razmerje med deležem AN in deležem N je odvisno od atomske teže elementov in znaša 2,86. Ker zadevni izdelek vsebuje delež N nad 28 mas. %, torej avtomatično vsebuje tudi delež AN nad 80 mas. % (običajno med 94 % in 97 %) (8). Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, zadevni izdelek vsebuje tudi nepomembne snovi in/ali hranila, katerih skupni delež nikoli ne presega 20 mas. %, pri čemer AN predstavlja najmanj 80 % zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(20)

Zadevni izdelek se pridobiva iz amonijaka (NH3) in dušikove kisline (HNO3), ki se spojita v amonijev nitrat (NH4NO3, v nadaljnjem besedilu „AN“). Delež N v zadevnem izdelku presega 28 mas. % (običajno se giblje med 33 % in 34 %). Razmerje med deležem AN in deležem N je odvisno od atomske teže elementov in znaša 2,86. Ker zadevni izdelek vsebuje delež N nad 28 mas. %, torej avtomatično vsebuje tudi delež AN nad 80 mas. % (običajno med 94 % in 97 %) (8). Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, zadevni izdelek vsebuje tudi nepomembne snovi in/ali hranila, katerih skupni delež nikoli ne presega 20 mas. %, pri čemer AN predstavlja najmanj 80 % zadevnega izdelka.

| (21) | Za kemijsko sestavo zadevnega izdelka sta značilni dve ključni lastnosti: izražena vsebnost N in skupna raven deleža N in AN. N se izraža kot dušik v obliki nitratnih ionov (NO3-) in kot dušik v obliki amonijevih ionov (NH4+), in sicer je razmerje med obema 1:1. Delež N vedno presega 28 mas. %, posledično torej delež AN vedno presega 80 mas. %, kot je prikazano zgoraj. |
| --- | --- |

(21)

Za kemijsko sestavo zadevnega izdelka sta značilni dve ključni lastnosti: izražena vsebnost N in skupna raven deleža N in AN. N se izraža kot dušik v obliki nitratnih ionov (NO3-) in kot dušik v obliki amonijevih ionov (NH4+), in sicer je razmerje med obema 1:1. Delež N vedno presega 28 mas. %, posledično torej delež AN vedno presega 80 mas. %, kot je prikazano zgoraj.

| (22) | V zvezi z novimi vrstami izdelkov, navedenimi v zahtevku, je bilo ugotovljeno, da se tudi pridobivajo iz amonijaka in dušikove kisline, da delež N presega 28 mas. % in da torej delež AN presega 80 mas. %. Poleg AN so lahko te nove vrste izdelkov vsebovale tudi nepomembne snovi in/ali hranila. Tudi v teh izdelkih se je N izrazil kot dušik v obliki nitratnih in kot dušik v obliki amonijevih ionov, razmerje med obema pa je bilo tudi približno 1:1. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z novimi vrstami izdelkov, navedenimi v zahtevku, je bilo ugotovljeno, da se tudi pridobivajo iz amonijaka in dušikove kisline, da delež N presega 28 mas. % in da torej delež AN presega 80 mas. %. Poleg AN so lahko te nove vrste izdelkov vsebovale tudi nepomembne snovi in/ali hranila. Tudi v teh izdelkih se je N izrazil kot dušik v obliki nitratnih in kot dušik v obliki amonijevih ionov, razmerje med obema pa je bilo tudi približno 1:1.

| (23) | Vendar so bile nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, še dodatno obdelane, da bi se jim dodalo druga primarna hranila (9) poleg N, tj. P in/ali K, zaradi njihove navzočnosti pa se je izdelek spremenil v sestavljeno gnojilo (10). To sestavljeno gnojilo se je lahko pridobilo s kemijsko obdelavo ali z mešanjem. Kljub dodatku drugih primarnih hranil in ne glede na vrsto pretvorbe (kemično ali z mešanjem) je bilo ugotovljeno, da ta postopek ne vpliva na nobeno od ključnih kemičnih lastnosti vsebovanega AN, to je na izraženeno vsebnost N in na skupno raven N in AN, ki je presegala 28 % oziroma 80 mas. %. |
| --- | --- |

(23)

Vendar so bile nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, še dodatno obdelane, da bi se jim dodalo druga primarna hranila (9) poleg N, tj. P in/ali K, zaradi njihove navzočnosti pa se je izdelek spremenil v sestavljeno gnojilo (10). To sestavljeno gnojilo se je lahko pridobilo s kemijsko obdelavo ali z mešanjem. Kljub dodatku drugih primarnih hranil in ne glede na vrsto pretvorbe (kemično ali z mešanjem) je bilo ugotovljeno, da ta postopek ne vpliva na nobeno od ključnih kemičnih lastnosti vsebovanega AN, to je na izraženeno vsebnost N in na skupno raven N in AN, ki je presegala 28 % oziroma 80 mas. %.

| (24) | V zvezi s skupno ravnijo N in AN je bilo treba zlasti razlikovati med sestavljenimi gnojili, pridobljenimi s kemičnim postopkom, in tistimi, pridobljenimi z mešanjem. V prvem primeru je bilo ugotovljeno, da je najvišji delež 5 % P in/ali K, kot je bilo navedeno v zahtevku, kemično združljiv z deležem AN nad 80 % (najvišje vrednosti P in/ali K v sestavljenih gnojilih z deležem AN nad 80 % so se glede na uporabljeno prvino gibale v razponu od 7,4 mas. % do 12 mas. % – 7,4 % pri amonijevem polifosfatu, 9,2 % pri diamonijevem fosfatu, 10,4 % pri monoamonijevem fosfatu in 12 % pri kalijevem kloridu). Pri sestavljenih gnojilih, pridobljenih z mešanjem, se je ugotovilo, da je končni izdelek sestavljen iz zadevnega izdelka v obliki kristalov ali granul, pomešanega s kristali ali granulami hranil P in/ali K, in sicer tako, da AN predstavlja najmanj 80 % skupne teže sestavljenega gnojila. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi s skupno ravnijo N in AN je bilo treba zlasti razlikovati med sestavljenimi gnojili, pridobljenimi s kemičnim postopkom, in tistimi, pridobljenimi z mešanjem. V prvem primeru je bilo ugotovljeno, da je najvišji delež 5 % P in/ali K, kot je bilo navedeno v zahtevku, kemično združljiv z deležem AN nad 80 % (najvišje vrednosti P in/ali K v sestavljenih gnojilih z deležem AN nad 80 % so se glede na uporabljeno prvino gibale v razponu od 7,4 mas. % do 12 mas. % – 7,4 % pri amonijevem polifosfatu, 9,2 % pri diamonijevem fosfatu, 10,4 % pri monoamonijevem fosfatu in 12 % pri kalijevem kloridu). Pri sestavljenih gnojilih, pridobljenih z mešanjem, se je ugotovilo, da je končni izdelek sestavljen iz zadevnega izdelka v obliki kristalov ali granul, pomešanega s kristali ali granulami hranil P in/ali K, in sicer tako, da AN predstavlja najmanj 80 % skupne teže sestavljenega gnojila.

| (25) | Glede fizikalnih lastnosti se je pokazalo, da so v tesni povezavi z agronomskimi značilnostmi in se jih torej lahko preučuje v povezavi s slednjimi. Na splošno so bile agronomske lastnosti gnojila odvisne predvsem od vsebovanih primarnih hranil (11), njihove izraženosti in količine, preračunane na maso. Upoštevajoč ta tri merila je bilo ugotovljeno, da imajo zadevni izdelki in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enake agronomske lastnosti glede na svoj delež N in AN. Izraženost N – ki je bila enaka pri obeh kategorijah izdelkov – je omogočila tako kratkoročno kot srednje-/dolgoročno izpolnitev potreb posevkov po N. Dejansko so posevki zlahka in takoj absorbirali tisti del N, ki je bil izražen kot dušik v obliki nitratnih ionov, medtem ko je bil za del, izražen kot dušik v obliki amonijevih ionov, potreben dodaten proces (fermentacija z bakterijami v prsti), preden se je absorbiral. Poleg tega je bilo videti, da je za izpolnjevanje posebnih potreb posevkov po N pomembna tudi zgornja meja 28 %, kar je bilo na ravni Skupnosti priznano z Uredbo o gnojilih, ki v členu 25 določa, da se za gnojila iz amonijevega nitrata z visokim deležem dušika lahko opredelijo samo tista, pri katerih delež N presega 28 mas. %. Iz tega je izhajalo, da zadevni izdelek in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enakovredno izpolnjujejo posebne potrebe posevkov po N, in sicer ne glede na to, da so nove vrste izdelkov vsebovale tudi druga primarna hranila razen N, tj. P in/ali K, ki pa niso oslabila agronomskih lastnosti N. |
| --- | --- |

(25)

Glede fizikalnih lastnosti se je pokazalo, da so v tesni povezavi z agronomskimi značilnostmi in se jih torej lahko preučuje v povezavi s slednjimi. Na splošno so bile agronomske lastnosti gnojila odvisne predvsem od vsebovanih primarnih hranil (11), njihove izraženosti in količine, preračunane na maso. Upoštevajoč ta tri merila je bilo ugotovljeno, da imajo zadevni izdelki in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enake agronomske lastnosti glede na svoj delež N in AN. Izraženost N – ki je bila enaka pri obeh kategorijah izdelkov – je omogočila tako kratkoročno kot srednje-/dolgoročno izpolnitev potreb posevkov po N. Dejansko so posevki zlahka in takoj absorbirali tisti del N, ki je bil izražen kot dušik v obliki nitratnih ionov, medtem ko je bil za del, izražen kot dušik v obliki amonijevih ionov, potreben dodaten proces (fermentacija z bakterijami v prsti), preden se je absorbiral. Poleg tega je bilo videti, da je za izpolnjevanje posebnih potreb posevkov po N pomembna tudi zgornja meja 28 %, kar je bilo na ravni Skupnosti priznano z Uredbo o gnojilih, ki v členu 25 določa, da se za gnojila iz amonijevega nitrata z visokim deležem dušika lahko opredelijo samo tista, pri katerih delež N presega 28 mas. %. Iz tega je izhajalo, da zadevni izdelek in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enakovredno izpolnjujejo posebne potrebe posevkov po N, in sicer ne glede na to, da so nove vrste izdelkov vsebovale tudi druga primarna hranila razen N, tj. P in/ali K, ki pa niso oslabila agronomskih lastnosti N.

| (26) | V zvezi s končno uporabo ni nobena stran izpodbijala dejstva, da so – kolikor je bil izpolnjen pogoj po potrebnem AN – tako zadevni izdelek kot nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, med preiskovalnim obdobjem uporabljali isti kmetovalci za isti namen. Ta sklep je podprla tržna raziskava, ki je pokazala, da so skoraj vsi kmetovalci, ki so sprejeli sodelovanje v raziskavi, namesto zadevnega izdelka uporabljali nove vrste izdelkov, ker so bile cenejše. To dejstvo je potrdil tudi uvoznik. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s končno uporabo ni nobena stran izpodbijala dejstva, da so – kolikor je bil izpolnjen pogoj po potrebnem AN – tako zadevni izdelek kot nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, med preiskovalnim obdobjem uporabljali isti kmetovalci za isti namen. Ta sklep je podprla tržna raziskava, ki je pokazala, da so skoraj vsi kmetovalci, ki so sprejeli sodelovanje v raziskavi, namesto zadevnega izdelka uporabljali nove vrste izdelkov, ker so bile cenejše. To dejstvo je potrdil tudi uvoznik.

| (27) | Poleg tega je neki javni vir te nove vrste izdelkov navajal bodisi kot AN bodisi kot NP/NK/NPK. Ti dokazi so podprli sklep, da sta se tržna strategija dobavitelja (proizvajalca izvoznika in uvoznika) in dojemanje potrošnikov združila v mnenju, da zadevni izdelek in nove vrste izdelkov izpolnjujejo iste potrebe. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je neki javni vir te nove vrste izdelkov navajal bodisi kot AN bodisi kot NP/NK/NPK. Ti dokazi so podprli sklep, da sta se tržna strategija dobavitelja (proizvajalca izvoznika in uvoznika) in dojemanje potrošnikov združila v mnenju, da zadevni izdelek in nove vrste izdelkov izpolnjujejo iste potrebe.

| (28) | Tako je bilo sklenjeno, da, gledano s kemijskega in fizikalnega/agronomskega stališča, nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, zaradi navzočnosti drugih primarnih hranil poleg N, in sicer P in/ali K, ne morejo veljati za zadevni izdelek. Vendar so si bili zadevni izdelek in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enaki po svojem deležu AN – kolikor je ta presegal 80 mas. % –, nepomembnih snoveh in hranilih, ki so jih morebiti vsebovali, in po svoji končni uporabi. Zato je treba tudi AN in nepomembne snovi in hranila v novih vrstah izdelkov, navedenih v zahtevku, šteti za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(28)

Tako je bilo sklenjeno, da, gledano s kemijskega in fizikalnega/agronomskega stališča, nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, zaradi navzočnosti drugih primarnih hranil poleg N, in sicer P in/ali K, ne morejo veljati za zadevni izdelek. Vendar so si bili zadevni izdelek in nove vrste izdelkov, navedene v zahtevku, enaki po svojem deležu AN – kolikor je ta presegal 80 mas. % –, nepomembnih snoveh in hranilih, ki so jih morebiti vsebovali, in po svoji končni uporabi. Zato je treba tudi AN in nepomembne snovi in hranila v novih vrstah izdelkov, navedenih v zahtevku, šteti za zadevni izdelek.

2.   Kemijske in fizikalne značilnosti ter končna uporaba zadevnega izdelka in novih vrst izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku

| (29) | S preiskavo se je tudi preučilo, ali so še druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, ki imajo ali bi lahko imele enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek in bi torej morale soditi v obseg zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(29)

S preiskavo se je tudi preučilo, ali so še druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, ki imajo ali bi lahko imele enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti in končno uporabo kot zadevni izdelek in bi torej morale soditi v obseg zadevnega izdelka.

| (30) | Kakor je bilo navedeno prej, sta glavni kemični lastnosti, ki določata agronomske značilnosti zadevnega izdelka, izraženost N in skupna raven N in AN. Tako se je preučilo, ali tudi druga gnojila vsebujejo ali bi lahko vsebovala N, izražen kot dušik v obliki nitratnih ionov in kot dušik v obliki amonijevih ionov, na ravni, ki bi presegala 28 mas. % (in bi torej raven AN posledično presegala 80 mas. %). |
| --- | --- |

(30)

Kakor je bilo navedeno prej, sta glavni kemični lastnosti, ki določata agronomske značilnosti zadevnega izdelka, izraženost N in skupna raven N in AN. Tako se je preučilo, ali tudi druga gnojila vsebujejo ali bi lahko vsebovala N, izražen kot dušik v obliki nitratnih ionov in kot dušik v obliki amonijevih ionov, na ravni, ki bi presegala 28 mas. % (in bi torej raven AN posledično presegala 80 mas. %).

| (31) | Preiskava je odkrila naslednje nove vrste izdelkov: (1) dvojne soli in mešanice amonijevega sulfata in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 29 00), (2) dvojne soli in mešanice kalcijevega nitrata in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 60 00), (3) dvojne soli in mešanice soli magnezijevih spojin in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 90 00) in (4) gnojila z NPK, NP in NK, katerih delež P, K ali PK presega delež, določen v zahtevku (5 %), ne pa tudi zgornje meje, ki je kemično možna pri deležu N nad 28 % (glej uvodno izjavo 24). Ta seznam ni izčrpen. |
| --- | --- |

(31)

Preiskava je odkrila naslednje nove vrste izdelkov: (1) dvojne soli in mešanice amonijevega sulfata in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 29 00), (2) dvojne soli in mešanice kalcijevega nitrata in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 60 00), (3) dvojne soli in mešanice soli magnezijevih spojin in amonijevega nitrata (trenutno razvrščene v oznako KN 3102 90 00) in (4) gnojila z NPK, NP in NK, katerih delež P, K ali PK presega delež, določen v zahtevku (5 %), ne pa tudi zgornje meje, ki je kemično možna pri deležu N nad 28 % (glej uvodno izjavo 24). Ta seznam ni izčrpen.

| (32) | V zvezi z njihovo končno uporabo je bilo ugotovljeno, da so zaradi svoje kemijske sestave in agronomskih lastnosti primerne za enako uporabo kot zadevni izdelek, kolikor vsebujejo zadostni delež N, tj. delež, ki presega 28 mas. % (in imajo posledično delež AN, ki presega 80 mas. %). |
| --- | --- |

(32)

V zvezi z njihovo končno uporabo je bilo ugotovljeno, da so zaradi svoje kemijske sestave in agronomskih lastnosti primerne za enako uporabo kot zadevni izdelek, kolikor vsebujejo zadostni delež N, tj. delež, ki presega 28 mas. % (in imajo posledično delež AN, ki presega 80 mas. %).

| (33) | Tako je bilo sklenjeno, da so zadevni izdelek in druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, enaki po svojem deležu AN – kolikor presega 80 mas. % –, po nepomembnih snoveh in hranilih, ki jih morebiti vsebujejo, in po svoji končni uporabi. Zato je treba tudi AN in nepomembne snovi in hranila v drugih novih vrstah izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, šteti za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(33)

Tako je bilo sklenjeno, da so zadevni izdelek in druge nove vrste izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, enaki po svojem deležu AN – kolikor presega 80 mas. % –, po nepomembnih snoveh in hranilih, ki jih morebiti vsebujejo, in po svoji končni uporabi. Zato je treba tudi AN in nepomembne snovi in hranila v drugih novih vrstah izdelkov razen tistih, navedenih v zahtevku, šteti za zadevni izdelek.

| (34) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je neupravičeno v zahtevek vključiti gnojila, ki niso bila označena kot sporna. V zvezi s tem se opozarja, da je ta preiskava želela zajeti vse nove vrste izdelkov, ki jih je treba šteti za zadevni izdelek, saj imajo pravzaprav enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti in enako osnovno uporabo. Tako so bile v obvestilu o začetku „nove vrste izdelkov“ navedene brez podrobnejše opredelitve njihove kemijske sestave z namenom, da se na podlagi objektivnih meril preuči, ali je treba zajeti nove vrste izdelkov in katere med njimi. Štelo se je torej, da lahko preiskava in ta uredba zajameta vse vrste gnojil, ki vsebujejo zadevni izdelek, in njihovo tarifno uvrstitev. Zato je bilo treba trditev zavreči. |
| --- | --- |

(34)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je neupravičeno v zahtevek vključiti gnojila, ki niso bila označena kot sporna. V zvezi s tem se opozarja, da je ta preiskava želela zajeti vse nove vrste izdelkov, ki jih je treba šteti za zadevni izdelek, saj imajo pravzaprav enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti in enako osnovno uporabo. Tako so bile v obvestilu o začetku „nove vrste izdelkov“ navedene brez podrobnejše opredelitve njihove kemijske sestave z namenom, da se na podlagi objektivnih meril preuči, ali je treba zajeti nove vrste izdelkov in katere med njimi. Štelo se je torej, da lahko preiskava in ta uredba zajameta vse vrste gnojil, ki vsebujejo zadevni izdelek, in njihovo tarifno uvrstitev. Zato je bilo treba trditev zavreči.

3.   Sklepi

| (35) | Glede na zgornje ugotovitve je bilo sklenjeno, da je treba vse nove vrste izdelkov šteti za zadevni izdelek izključno glede na njihov delež AN – kolikor ta presega 80 mas. % – skupaj z nepomembnimi snovmi in hranili, ne pa glede na primarna hranila P in K. Da bi se obstoječi ukrepi uporabili samo za zadevni izdelek, ki ga vsebujejo vse nove vrste izdelkov, se torej zdi utemeljena sorazmerna uporaba obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(35)

Glede na zgornje ugotovitve je bilo sklenjeno, da je treba vse nove vrste izdelkov šteti za zadevni izdelek izključno glede na njihov delež AN – kolikor ta presega 80 mas. % – skupaj z nepomembnimi snovmi in hranili, ne pa glede na primarna hranila P in K. Da bi se obstoječi ukrepi uporabili samo za zadevni izdelek, ki ga vsebujejo vse nove vrste izdelkov, se torej zdi utemeljena sorazmerna uporaba obstoječih ukrepov.

| (36) | V zvezi s tem velja, da je treba pri uvozu sestavljenih gnojil (12) iz amonijevega nitrata, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %, obstoječe ukrepe uporabiti sorazmerno njihovemu deležu AN in drugih nepomembnih snovi in hranil. Za poenostavitev carinskega postopka in uporabe ustreznih stopenj dajatev glede na delež zadevnega izdelka, ki ga vsebuje sestavljeno gnojilo, so bile vzpostavljene stopnje dajatev v štirih razponih, od katerih vsaka ustreza posamezni skupini sestavljenih gnojil, ki vsebujejo: prva manj kot 3 mas. % P in/ali K, druga 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % P in/ali K, tretja 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % P in/ali K in četrta 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % P in/ali K. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi s tem velja, da je treba pri uvozu sestavljenih gnojil (12) iz amonijevega nitrata, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %, obstoječe ukrepe uporabiti sorazmerno njihovemu deležu AN in drugih nepomembnih snovi in hranil. Za poenostavitev carinskega postopka in uporabe ustreznih stopenj dajatev glede na delež zadevnega izdelka, ki ga vsebuje sestavljeno gnojilo, so bile vzpostavljene stopnje dajatev v štirih razponih, od katerih vsaka ustreza posamezni skupini sestavljenih gnojil, ki vsebujejo: prva manj kot 3 mas. % P in/ali K, druga 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % P in/ali K, tretja 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % P in/ali K in četrta 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % P in/ali K.

| (37) | Sklenjeno je bilo tudi, da je treba pojasniti poimenovanje zadevnega izdelka iz operativnega dela prvotnih uredb: besedno zvezo „amonijev nitrat“ je treba nadomestiti s „trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata nad 80 mas. %“ ter tako priznati, da je več gnojil z deležem AN, ki presega 80 mas. %, in deležem N, izraženim v obliki nitratnih ionov in amonijevih ionov, ki presega 28 mas. %, in preprečiti zamenjevanje zadevnega izdelka z njegovo glavno sestavino (AN). |
| --- | --- |

(37)

Sklenjeno je bilo tudi, da je treba pojasniti poimenovanje zadevnega izdelka iz operativnega dela prvotnih uredb: besedno zvezo „amonijev nitrat“ je treba nadomestiti s „trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata nad 80 mas. %“ ter tako priznati, da je več gnojil z deležem AN, ki presega 80 mas. %, in deležem N, izraženim v obliki nitratnih ionov in amonijevih ionov, ki presega 28 mas. %, in preprečiti zamenjevanje zadevnega izdelka z njegovo glavno sestavino (AN).

| (38) | Več zainteresiranih strank je nasprotovalo temu, da bi se, kot so navedle, uporaba obstoječih ukrepov razširila na druge izdelke razen zadevnega izdelka. Opozarja se, da zgornji sklepi ne predvidevajo razširitve uporabe obstoječih ukrepov v celoti na nove vrste izdelkov, ampak zgolj njihovo sorazmerno uporabo za zadevni izdelek, vsebovan v novih vrstah izdelkov – |
| --- | --- |

(38)

Več zainteresiranih strank je nasprotovalo temu, da bi se, kot so navedle, uporaba obstoječih ukrepov razširila na druge izdelke razen zadevnega izdelka. Opozarja se, da zgornji sklepi ne predvidevajo razširitve uporabe obstoječih ukrepov v celoti na nove vrste izdelkov, ampak zgolj njihovo sorazmerno uporabo za zadevni izdelek, vsebovan v novih vrstah izdelkov –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

| 1. | Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 658/2002 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, iz oznak KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 ter s poreklom iz Rusije.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 658/2002 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, iz oznak KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 ter s poreklom iz Rusije.“

| 2. | Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 132/2001 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, iz oznak KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 ter s poreklom iz Ukrajine.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 1(1) Uredbe (ES) št. 132/2001 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, iz oznak KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 91 ter s poreklom iz Ukrajine.“

| 3. | Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 658/2002 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je določena z zneskom v EUR na tono, kot je prikazano spodaj.








  Poimenovanje izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določeni znesek dajatve
  (v EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah |

3.

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 658/2002 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je določena z zneskom v EUR na tono, kot je prikazano spodaj.

Poimenovanje izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določeni znesek dajatve

(v EUR na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah

3102 30 90

—

47,07

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija

3105 10 00

10

47,07

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 10 00

20

45,66

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 10 00

30

44,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 10 00

40

42,83

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %

3105 10 00

50

41,42

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 20 10

30

45,66

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 20 10

40

44,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 20 10

50

42,83

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %

3105 20 10

60

41,42

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 51 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 51 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 51 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 51 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 59 00

10

45,66

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 59 00

20

44,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 59 00

30

42,83

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 59 00

40

42,17

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 90 91

30

45,66

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 90 91

40

44,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 90 91

50

42,83

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %. |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %.

3105 90 91

60

41,42“

| 4. | Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 132/2001 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je določena z zneskom v EUR na tono, kot je prikazano spodaj:








  Poimenovanje izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določeni znesek dajatve
  (v EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah |

4.

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 132/2001 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je določena z zneskom v EUR na tono, kot je prikazano spodaj:

Poimenovanje izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določeni znesek dajatve

(v EUR na tono)

—

Amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah

3102 30 90

—

33,25

| — | Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. % |
| --- | --- |

—

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 mas. %

3102 40 90

—

33,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

33,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

33,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

33,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez fosforja in brez kalija

3105 10 00

10

33,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 10 00

20

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 10 00

30

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 10 00

40

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %

3105 10 00

50

29,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 20 10

30

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 20 10

40

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 20 10

50

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in/ali kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar manj od 12 mas. %

3105 10 00

50

29,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 20 10

30

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 20 10

40

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 20 10

50

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, in kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %

3105 20 10

60

29,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 51 00

10

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 51 00

20

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 51 00

30

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 51 00

40

29,79

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki je manjši od 3 mas. %

3105 59 00

10

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 59 00

20

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 59 00

30

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem fosforja, vrednotenega kot P2O5, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 10,40 mas. %

3105 59 00

40

29,79

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki je manjši od 3 mas. %

3105 90 91

30

32,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 3 mas. % ali več, vendar manj od 6 mas. %

3105 90 91

40

31,25

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. % |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 6 mas. % ali več, vendar manj od 9 mas. %

3105 90 91

50

30,26

| — | Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %. |
| --- | --- |

—

Trdna gnojila z deležem amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z deležem kalija, vrednotenega kot K2O, ki znaša 9 mas. % ali več, vendar ne presega 12 mas. %.

3105 90 91

60

29,26“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 21. junija 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 198, 23.8.1995, str. 1.

2

(3)  UL L 93, 26.3.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 993/2004 (UL L 182, 19.5.2004, str. 28).

4

(5)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 993/2004.

5

(6)  Glede opredelitve „sekundarnih hranil“ in „mikrohranil“ glej uvodno izjavo 19 te uredbe in člena 2(c) in 2(d) Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 304, 21.11.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

7

(8)  Atomska teža N je 14,0067, H – vodika – je 1,00794 in O – kisika – je 15,9994. Skupna teža AN je torej 80,04, od tega N predstavlja 28,01. Razmerje med AN in N ustreza 2,86.

8

(9)  Glej uvodno izjavo 19 te uredbe in opredelitev v členu 2(b) Uredbe o gnojilih.

9

(10)  Glej uvodno izjavo 19 te uredbe in opredelitev v členu 2(j) Uredbe o gnojilih.

10

(11)  Glej uvodno izjavo 19 te uredbe in opredelitev v členu 2(b) Uredbe o gnojilih.

11

(12)  Skladno z opredelitvijo v členu 2(j) Uredbe o gnojilih.

12

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 946/2005

z dne 22. junija 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 55,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 45,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 81,6 |
| 999 | 81,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 59,1 |
| 528 | 48,3 |
| 624 | 71,4 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,9 |
| 400 | 97,4 |
| 404 | 90,8 |
| 508 | 90,3 |
| 512 | 70,9 |
| 528 | 69,7 |
| 720 | 51,3 |
| 804 | 91,0 |
| 999 | 81,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,7 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 300,3 |
| 400 | 358,1 |
| 999 | 329,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 158,3 |
| 999 | 158,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 130,1 |
| 624 | 165,1 |
| 999 | 147,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

55,3

204

35,2

999

45,3

0707 00 05

052

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

81,6

999

81,6

0805 50 10

388

59,1

528

48,3

624

71,4

999

59,6

0808 10 80

388

92,9

400

97,4

404

90,8

508

90,3

512

70,9

528

69,7

720

51,3

804

91,0

999

81,8

0809 10 00

052

187,7

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

300,3

400

358,1

999

329,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

158,3

999

158,3

0809 40 05

052

130,1

624

165,1

999

147,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 947/2005

z dne 22. junija 2005

o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da Komisija v državi članici po potrebi odpre ali ustavi odkup, če je ugotovljeno, da je tržna cena v tej državi članici dva tedna zapovrstjo nižja, enaka ali višja od 92 % intervencijske cene. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da Komisija v državi članici po potrebi odpre ali ustavi odkup, če je ugotovljeno, da je tržna cena v tej državi članici dva tedna zapovrstjo nižja, enaka ali višja od 92 % intervencijske cene.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 877/2005 (3) vzpostavlja najnovejši seznam držav članic, v katerih je bila intervencija ustavljena. Ta seznam je treba prilagoditi tržnim cenam, ki jih je posredovalo Združeno kraljestvo v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2771/1999. Zaradi jasnosti je potrebno zadevni seznam nadomestiti, Uredbo (ES) št. 877/2005 pa razveljaviti – |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 877/2005 (3) vzpostavlja najnovejši seznam držav članic, v katerih je bila intervencija ustavljena. Ta seznam je treba prilagoditi tržnim cenam, ki jih je posredovalo Združeno kraljestvo v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2771/1999. Zaradi jasnosti je potrebno zadevni seznam nadomestiti, Uredbo (ES) št. 877/2005 pa razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odkup masla, kakor je predviden v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, se ustavi v Belgiji, Danski, na Cipru, Madžarskem, Malti, v Grčiji, Luksemburgu, Nizozemski, Avstriji, Sloveniji, na Švedskem, Finskem in v Združenem kraljestvu.

Člen 2

Uredba (ES) št. 877/2005 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

(3)  UL L 146, 10.6.2005, str. 11.

3

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 948/2005

z dne 22. junija 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja Uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (3) | Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 eurov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 eurov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav.

| (4) | Zahtevki so bili predloženi pristojnim organom v tednu od 13. do 17. junija 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega razdelitev po izvoru držav, določenih po členu 22(2) Uredbe (ES) št. 1159/2003 za CXL dovoljenja za sladkor. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevki so bili predloženi pristojnim organom v tednu od 13. do 17. junija 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega razdelitev po izvoru držav, določenih po členu 22(2) Uredbe (ES) št. 1159/2003 za CXL dovoljenja za sladkor.

| (5) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
| --- | --- |

(5)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih med 13. do 17. junija 2005 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 568/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 9).

3

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosežena |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Dosežena |
| Gvajana | 0 | Dosežena |
| Indija | 0 | Dosežena |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 0 | Dosežena |
| Mavricius | 0 | Dosežena |
| Mozambik | 0 | Dosežena |
| St. Kitts and Nevis | 100 | |
| Swaziland | 0 | Dosežena |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Barbados

100

Belize

0

Dosežena

Kongo

100

Fidži

0

Dosežena

Gvajana

0

Dosežena

Indija

0

Dosežena

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

0

Dosežena

Mavricius

0

Dosežena

Mozambik

0

Dosežena

St. Kitts and Nevis

100

Swaziland

0

Dosežena

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Dosežena

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 100 | |
| St. Kitts and Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

100

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

100

St. Kitts and Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Dosežena |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Indija

0

Dosežena

Druge

100

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Indija

100

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 0 | Dosežena |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

0

Dosežena

Druge tretje države

0

Dosežena

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 100 | |
| Kuba | 100 | |
| Druge tretje države | 100 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 13.–17.6.2005

Meja

Brazilija

100

Kuba

100

Druge tretje države

100

Dosežena

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 949/2005

z dne 22. junija 2005

o zaključku javnega razpisa za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga (2) večstranskih trgovinskih pogajanj je treba ustvariti pogoje za uvoz določene količine sirka v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti v okviru urugvajskega kroga (2) večstranskih trgovinskih pogajanj je treba ustvariti pogoje za uvoz določene količine sirka v Španijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) določa knjiženje uvoza nekaterih nadomestnih proizvodov iz člena 2, zaradi spoštovanja količin v okviru teh kvot. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (3) določa knjiženje uvoza nekaterih nadomestnih proizvodov iz člena 2, zaradi spoštovanja količin v okviru teh kvot.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 2275/2004 (4) je odprla javni razpis za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 2275/2004 (4) je odprla javni razpis za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo.

| (4) | Letna količina za to kvoto, določena v členu 1 Uredbe (ES) št. 1839/95, je bila dosežena, zato je treba javni razpis zaključiti in razveljaviti Uredbo (ES) št. 2275/2004. |
| --- | --- |

(4)

Letna količina za to kvoto, določena v členu 1 Uredbe (ES) št. 1839/95, je bila dosežena, zato je treba javni razpis zaključiti in razveljaviti Uredbo (ES) št. 2275/2004.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Javni razpis iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 za znižanje carin pri uvozu sirka iz tretjih držav v Španijo, ki je bil odprt z Uredbo (ES) št. 2275/2004, se zaključi.

2.   Uredba (ES) št. 2275/2004 se razveljavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

(4)  UL L 396, 31.12.2004, str. 32.

4

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 950/2005

z dne 22. junija 2005

o določitvi izvoznih nadomestil A1 za lupinasto sadje (olupljeni mandlji, lešniki z lupino, olupljeni lešniki, navadni orehi v lupini)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2) določa podrobna pravila za izvozna nadomestila za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2) določa podrobna pravila za izvozna nadomestila za sadje in zelenjavo.

| (2) | Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da so v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin proizvodov iz navedenega člena, proizvodi, ki jih Skupnost izvozi, lahko predmet izvoznih nadomestil, ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sklenjenih sporazumov v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da so v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin proizvodov iz navedenega člena, proizvodi, ki jih Skupnost izvozi, lahko predmet izvoznih nadomestil, ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sklenjenih sporazumov v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z nadomestili. Zaradi tega in tudi zaradi sezonskosti izvoza sadja in zelenjave je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode določiti predvidene količine po proizvodu za izvozna nadomestila, ki jih določa Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti po pokvarljivosti zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z nadomestili. Zaradi tega in tudi zaradi sezonskosti izvoza sadja in zelenjave je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode določiti predvidene količine po proizvodu za izvozna nadomestila, ki jih določa Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti po pokvarljivosti zadevnih proizvodov.

| (4) | V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja in izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja in izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi razmer v mednarodni trgovini oziroma posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi razmer v mednarodni trgovini oziroma posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj.

| (7) | Olupljeni mandeljni, lešniki in navadni orehi z lupino se trenutno lahko izvažajo v gospodarsko pomembnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

Olupljeni mandeljni, lešniki in navadni orehi z lupino se trenutno lahko izvažajo v gospodarsko pomembnih količinah.

| (8) | Zaradi sposobnosti dolgotrajnega skladiščenja lupinastega sadja, se lahko izvozna nadomestila določijo za daljša obdobja. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi sposobnosti dolgotrajnega skladiščenja lupinastega sadja, se lahko izvozna nadomestila določijo za daljša obdobja.

| (9) | Da bi omogočili čim učinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov in upoštevajoč strukturo izvoza Skupnosti, je treba določiti izvozna nadomestila za sadje v lupini po sistemu A1. |
| --- | --- |

(9)

Da bi omogočili čim učinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov in upoštevajoč strukturo izvoza Skupnosti, je treba določiti izvozna nadomestila za sadje v lupini po sistemu A1.

| (10) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Stopnja izvoznih nadomestil za lupinasto sadje, rok vložitve prijave za dovoljenje in predvidene količine so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo h količinam iz Priloge k tej uredbi.

3.   Ne glede na člen 5(6) Uredbe (ES) št. 1961/2001 je rok veljavnosti dovoljenja A1 tri mesece.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2180/2003 (UL L 335, 22.12.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za lupinasto sadje (A1)

Rok za vložitev prijav za dovoljenja: od 24. junija 2005 do 8. septembra 2005.

| Tarifna oznaka proizvoda (1) | Namembni kraj (2) | Znesek nadomestil
  (v EUR/t neto) | Predvidene količine
  (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0802 12 90 9000 | A00 | 45 | 1 426 |
| 0802 21 00 9000 | A00 | 53 | 569 |
| 0802 22 00 9000 | A00 | 103 | 3 929 |
| 0802 31 00 9000 | A00 | 66 | 588 |

Tarifna oznaka proizvoda (1)

Namembni kraj (2)

Znesek nadomestil

(v EUR/t neto)

Predvidene količine

(v t)

0802 12 90 9000

A00

45

1 426

0802 21 00 9000

A00

53

569

0802 22 00 9000

A00

103

3 929

0802 31 00 9000

A00

66

588

---

(1)  Tarifne oznake proizvodov so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Tarifne oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 3846/87. Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 951/2005

z dne 22. junija 2005

o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo.

| (2) | Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba poskrbeti, da se preprečijo motnje trgovinskih tokov, nastalih pred tem z režimom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti, upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba poskrbeti, da se preprečijo motnje trgovinskih tokov, nastalih pred tem z režimom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti, upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov.

| (4) | V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi stani. Upoštevati je potrebno tudi transportne in tržne stroke iz gospodarske perpektive planiranega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi stani. Upoštevati je potrebno tudi transportne in tržne stroke iz gospodarske perpektive planiranega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi razmer v mednarodni trgovini ali posebnih zahtev nekaterih trgov, je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi razmer v mednarodni trgovini ali posebnih zahtev nekaterih trgov, je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj.

| (7) | Paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti, se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

Paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti, se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah.

| (8) | Zato, da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti, je primerno, da se določijo izvozna nadomestila A1 in B. |
| --- | --- |

(8)

Zato, da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti, je primerno, da se določijo izvozna nadomestila A1 in B.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za sistem A1 so stopnje nadomestila, rok za vložitev zahtevka za nadomestilo in predvidene količine za zadevne proizvode določeni v prilogi k Uredbi. Za sistem B so stopnje nadomestila, rok za vložitev zahtevka za nadomestilo in predvidene količine za zadevne proizvode določeni v Prilogi k Uredbi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz Priloge k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2180/2003 (UL L 335, 22.12.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

| Oznaka proizvoda (1) | Namembni kraj (2) | Sistem A1
  Rok za predložitev zahtevka za nadomestilo: 24.6.2005–8.9.2005 | Sistem B
  Rok za predložitev zahtevka za izdajo dovoljenja: 1.7.2005–15.9.2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| Stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Predvidene količine
  (t) | Okvirna stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Predvidene količine
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 35 | | 35 | 1 874 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 38 | | 38 | 615 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 25 | | 25 | 6 627 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 36 | | 36 | 19 233 |
| 0809 30 10 9100 | A00 | 13 | | 13 | 9 708 |
| 0809 30 90 9100 |

Oznaka proizvoda (1)

Namembni kraj (2)

Sistem A1

Rok za predložitev zahtevka za nadomestilo: 24.6.2005–8.9.2005

Sistem B

Rok za predložitev zahtevka za izdajo dovoljenja: 1.7.2005–15.9.2005

Stopnja nadomestila

(EUR/t)

Predvidene količine

(t)

Okvirna stopnja nadomestila

(EUR/t)

Predvidene količine

(t)

0702 00 00 9100

F08

35

35

1 874

0805 10 20 9100

A00

38

38

615

0806 10 10 9100

A00

25

25

6 627

0808 10 80 9100

F09

36

36

19 233

0809 30 10 9100

A00

13

13

9 708

0809 30 90 9100

---

(1)  Oznake proizvodov so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 3846/87.

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Drugi namembni kraji so:

| F03 | : | Vsi namembni kraji, razen Švice. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika. |
| F08 | : | Vsi namembni kraji, razen Bolgarije. |
| F09 | : | Sledeči namembni kraji:






  — | Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija, |

F03

:

Vsi namembni kraji, razen Švice.

F04

:

Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika.

F08

:

Vsi namembni kraji, razen Bolgarije.

F09

:

Sledeči namembni kraji:

—

Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija,

| — | afriške države in teritoriji, razen Južne Afrike, |
| --- | --- |

—

afriške države in teritoriji, razen Južne Afrike,

| — | namembni kraj iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| --- | --- |

—

namembni kraj iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 952/2005

z dne 22. junija 2005

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga v sektorju za predelano sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 16(3) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1429/95 (2) določa izvedbena pravila v sektorju za uporabo izvoznih nadomestil za proizvode na osnovi predelanega sadja in zelenjave, razen tistih, dodeljenih za predelano sadje in zelenjavo za dodan sladkor. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1429/95 (2) določa izvedbena pravila v sektorju za uporabo izvoznih nadomestil za proizvode na osnovi predelanega sadja in zelenjave, razen tistih, dodeljenih za predelano sadje in zelenjavo za dodan sladkor.

| (2) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 lahko prozvodi iz člena 1(2)(a) navedene uredbe, v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin, predstavljajo izvozna nadomestila ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sporazumov, zaključenih v skladu s členom 300 Pogodbe. Glede na člen 18(4) navedene uredbe se v primeru, da nadomestilo za sladkor, ki ga vsebujejo proizvodi iz člena 1(2)(b), ne zadostuje za izvoz teh proizvodov, za navedene proizvode uporabi nadomestilo, v skladu s členom 17 te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 lahko prozvodi iz člena 1(2)(a) navedene uredbe, v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin, predstavljajo izvozna nadomestila ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sporazumov, zaključenih v skladu s členom 300 Pogodbe. Glede na člen 18(4) navedene uredbe se v primeru, da nadomestilo za sladkor, ki ga vsebujejo proizvodi iz člena 1(2)(b), ne zadostuje za izvoz teh proizvodov, za navedene proizvode uporabi nadomestilo, v skladu s členom 17 te uredbe.

| (3) | V skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z izvoznimi nadomestili. Zaradi tega je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3), določiti predvidene količine na proizvod za izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z izvoznimi nadomestili. Zaradi tega je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3), določiti predvidene količine na proizvod za izvozna nadomestila.

| (4) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je za določitev nadomestil treba na eni strani upoštevati obstoječe stanje in izglede za cene predelanega sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog ter na drugi strani dejanske cene na mednarodnem trgu. Treba je tudi upoštevati stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je za določitev nadomestil treba na eni strani upoštevati obstoječe stanje in izglede za cene predelanega sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog ter na drugi strani dejanske cene na mednarodnem trgu. Treba je tudi upoštevati stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 17(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 17(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi stanja mednarodnega trga ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja mednarodnega trga ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod na namembno državo.

| (7) | Trenutno se lahko v gospodarsko pomembnih količinah izvažajo začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki in nekateri pomarančni sokovi. |
| --- | --- |

(7)

Trenutno se lahko v gospodarsko pomembnih količinah izvažajo začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki in nekateri pomarančni sokovi.

| (8) | Treba je določiti stopnjo nadomestil in posledično predvidene količine. |
| --- | --- |

(8)

Treba je določiti stopnjo nadomestil in posledično predvidene količine.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Stopnje izvoznega nadomestila iz sektorja proizvodov, predelanih iz sadja in zelenjave, rok za vložitev prijav za dovoljenja, rok pošiljanja dovoljenj in predvidene količine so določeni v Prilogi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz prvega odstavkav Prilogi te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 498/2004 (UL L 80, 18.3.2004, str. 20).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. junija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

Rok za vložitev prijav za dovoljenja: od 24. junija do 24. oktobra 2005.

Čas izdajanja dovoljenj: od julija do oktobra 2005.

| Tarifna oznaka proizvoda (1) | Oznaka namembne države (2) | Stopnja nadomestila
  (v EUR/t neto) | Predvidene količine
  (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 595 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Tarifna oznaka proizvoda (1)

Oznaka namembne države (2)

Stopnja nadomestila

(v EUR/t neto)

Predvidene količine

(v t)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

595

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Tarifne oznake proizvoda so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembne države serije „A“ so določene v Prilogi II Uredbe (EGS) št. 3846/87.

Številčne oznake namembne države so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Ostale namembne države so določene na naslednji način:

| F06 | Vse namembne države razen Severne Amerike. |
| --- | --- |
| F10 | Vse namembne države razen Združenih držav Amerike in Bolgarije. |

F06

Vse namembne države razen Severne Amerike.

F10

Vse namembne države razen Združenih držav Amerike in Bolgarije.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/24

---

SKLEP SVETA

z dne 13. junija 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2005/453/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala litovska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Arvydasa ŽYGISA, o katerem je bil Svet obveščen 10. januarja 2005, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Člen 1

G. Vitas MAČIULIS se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Arvydasa ŽYGISA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Učinkovati začne na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 13. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/25

---

SKLEP SVETA

z dne 13. junija 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2005/454/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala francoska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Noëla DUPUYJA, o katerem je bil Svet obveščen 2. februarja 2005, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Člen 1

G. Bruno CLERGEOT se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Noëla DUPUYJA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Učinkovati začne na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 13. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/26

---

SKLEP SVETA

z dne 13. junija 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2005/455/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala litovska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu ge. Aldone BALSIENĖ, o katerem je bil Svet obveščen 10. januarja 2005, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Člen 1

Ga. Daiva KVEDARAITĖ se imenuje za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja go. Aldono BALSIENĖ za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Učinkovati začne na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 13. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/27

---

SKLEP SVETA

z dne 13. junija 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2005/456/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala italijanska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Giacomina TARICCA, o katerem je bil Svet obveščen 28. oktobra 2004, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Člen 1

G. Angelo GRASSO se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Giacomina TARICCA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Učinkovati začne na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 13. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

Komisija

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2005

o odobritvi dajanja v promet izomaltuloze kot novega živila oziroma nove živilske sestavine v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1001)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/457/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97 z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | 30. oktobra 2003 je podjetje Cargill Incorporated preko Carestarja pri pristojnem organu Združenega kraljestva vložilo zahtevo, da na trg da izomaltulozo kot novo živilo oziroma novo živilsko sestavino. |
| --- | --- |

(1)

30. oktobra 2003 je podjetje Cargill Incorporated preko Carestarja pri pristojnem organu Združenega kraljestva vložilo zahtevo, da na trg da izomaltulozo kot novo živilo oziroma novo živilsko sestavino.

| (2) | 19. marca 2004 so pristojni organi Združenega kraljestva izdali začetno poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(2)

19. marca 2004 so pristojni organi Združenega kraljestva izdali začetno poročilo o oceni.

| (3) | V začetnem poročilu o oceni je pristojni organ Združenega kraljestva za presojo živil prišel do ugotovitve, da so priporočene rabe izomaltuloze varne za človeško prehrano. |
| --- | --- |

(3)

V začetnem poročilu o oceni je pristojni organ Združenega kraljestva za presojo živil prišel do ugotovitve, da so priporočene rabe izomaltuloze varne za človeško prehrano.

| (4) | Komisija je 15. aprila 2004 poslala začetno poročilo o oceni vsem državam članicam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 15. aprila 2004 poslala začetno poročilo o oceni vsem državam članicam.

| (5) | V roku 60 dni, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili skladno z navedeno določbo podani obrazloženi ugovori glede trženja tega proizvoda. |
| --- | --- |

(5)

V roku 60 dni, kot je določeno v členu 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili skladno z navedeno določbo podani obrazloženi ugovori glede trženja tega proizvoda.

| (6) | Na sestanku 10. decembra 2004 so strokovnjaki držav članic obravnavali začetno poročilo o oceni v zvezi z oceno tveganja in menili, da ni nobene potrebe po nadaljnjem posvetovanju z Evropsko agencijo za varno hrano. |
| --- | --- |

(6)

Na sestanku 10. decembra 2004 so strokovnjaki držav članic obravnavali začetno poročilo o oceni v zvezi z oceno tveganja in menili, da ni nobene potrebe po nadaljnjem posvetovanju z Evropsko agencijo za varno hrano.

| (7) | Glede podatkov o hranilni vrednosti, ki so vključeni v označevanje in oglaševanje živil z izomaltulozo, se uporabljajo pravila Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (2). |
| --- | --- |

(7)

Glede podatkov o hranilni vrednosti, ki so vključeni v označevanje in oglaševanje živil z izomaltulozo, se uporabljajo pravila Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (2).

| (8) | Na podlagi začetnega poročila o oceni se ugotovi, da izomaltuloza izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi začetnega poročila o oceni se ugotovi, da izomaltuloza izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Izomaltuloza, kot je določena v Prilogi, se lahko da na trg Skupnosti kot novo živilo ali nova živilska sestavina, ki se uporablja v živilih.

Člen 2

Poimenovanje „izomaltuloza“ se vpiše na oznako proizvoda ali seznam s sestavinami, ki ga živilo vsebuje.

V vidni opombi v zvezi s poimenovanjem izomaltuloze se z zvezdico (*) navedejo naslednje besede „izomaltuloza je vir glukoze in fruktoze“. Besede so natisnjene s pisavo, ki je najmanj tako velika kot pisava v seznamu sestavin.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Cargill Incorporated, c/o Cerestar, Havenstraat 84, B-1800 Vilvoorde.

V Bruslju, 4. aprila 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/120/ES (UL L 333, 20.12.2003, str. 51).

2

---

PRILOGA

SPECIFIKACIJA IZOMALTULOZE

Definicija

Reducirani disaharid, ki je sestavljen iz polovice glukoze in polovice fruktoze, ki sta povezani z alfa-1,6-glukozidno vezjo. Pridobiva se iz sukroze z encimskim postopkom. Tržni proizvod je monohidrat.

Kemično ime

6-O-a-D-glukopiranosil-D-fruktofuranozid, monohidrat

Številka C.A.S.

13718-94-0

Kemična formula

C12H22O11 · H2O

Strukturna formula

Image

Masna formula

360,3 (dihidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 98 %, računano na suho snov.

Opis

Praktično brez vonja, beli ali skoraj beli kristali, sladkega okusa.

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 6,5 % (60 °C, 5 ur).

Svinec

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Z uporabo tehnike atomske absorpcije, primerne za specifični nivo. Izbira velikosti vzorca in metode priprave vzorca se lahko izvedeta po načelih metode, opisane v FNP 5 (1), „Instrumentalne metode“.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev.2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials. (JECFA) 1991, str. 322. English – ISBN 92-5-102991-1.

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. junija 2005

o odobritvi odstopanja iz člena 3(2) Direktive Sveta 92/102/EGS o identifikaciji in registraciji živali Italiji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1826)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/458/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/102/EGS z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in registraciji živali (1) in zlasti člena 3(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(2) Direktive 92/102/EGS določa možnost, da se državam članicam dovoli, da iz seznama gospodarstev iz člena 3(1) izključijo gospodarstva z največ tremi ovcami ali kozami, za katere niso zahtevane premije, ali enim prašičem, pod pogojem, da so živali namenjene za lastno uporabo ali prehrano in so pred vsakim prevozom nadzorovane, kakor določa Direktiva. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(2) Direktive 92/102/EGS določa možnost, da se državam članicam dovoli, da iz seznama gospodarstev iz člena 3(1) izključijo gospodarstva z največ tremi ovcami ali kozami, za katere niso zahtevane premije, ali enim prašičem, pod pogojem, da so živali namenjene za lastno uporabo ali prehrano in so pred vsakim prevozom nadzorovane, kakor določa Direktiva.

| (2) | Italijanski organi so zahtevali to dovoljenje za gospodarstva z največ enim prašičem in dali primerna zagotovila glede veterinarskih nadzorov. |
| --- | --- |

(2)

Italijanski organi so zahtevali to dovoljenje za gospodarstva z največ enim prašičem in dali primerna zagotovila glede veterinarskih nadzorov.

| (3) | Italiji je zato treba dovoliti odstopanje. |
| --- | --- |

(3)

Italiji je zato treba dovoliti odstopanje.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Italiji se dovoli odstopanje iz člena 3(2) Direktive 92/102/EGS za gospodarstva z največ enim prašičem.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 21. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 355, 5.12.1992, str. 32. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 21/2004 (UL L 5, 9.1.2004, str. 8).

1

---

| 23.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. junija 2005

o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve pinoksadena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1839)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/459/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1), in zlasti člena 6(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 91/414/EGS predvideva razvoj seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/414/EGS predvideva razvoj seznama aktivnih snovi Skupnosti, registriranih za vključitev v fitofarmacevtska sredstva.

| (2) | Dokumentacijo za aktivno snov pinoksaden je Syngenta Ltd predložil pristojnim organom Združenega kraljestva 31. marca 2004 z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Dokumentacijo za aktivno snov pinoksaden je Syngenta Ltd predložil pristojnim organom Združenega kraljestva 31. marca 2004 z vlogo za njeno vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Pristojni organi Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da se po predhodni proučitvi dokumentacije za zadevno aktivno snov zdi, da izpolnjuje zahteve za podatke in informacije iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Kaže tudi, da predložena dokumentacija izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je zadevni vlagatelj dokumentacijo naknadno posredoval Komisiji in drugim državam članicam, posredovana pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organi Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da se po predhodni proučitvi dokumentacije za zadevno aktivno snov zdi, da izpolnjuje zahteve za podatke in informacije iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Kaže tudi, da predložena dokumentacija izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je zadevni vlagatelj dokumentacijo naknadno posredoval Komisiji in drugim državam članicam, posredovana pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da se dokumentacija načeloma šteje za zadovoljivo glede zahtev po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II, ter za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, glede zahtev iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

S to odločbo mora biti na ravni Skupnosti uradno potrjeno, da se dokumentacija načeloma šteje za zadovoljivo glede zahtev po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II, ter za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, glede zahtev iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij glede dane snovi. |
| --- | --- |

(5)

Ta odločba ne posega v pravico Komisije, da za razjasnitev nekaterih točk v dokumentaciji od vlagatelja zahteva predložitev dodatnih podatkov ali informacij glede dane snovi.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Brez poseganja v člen 6(4) Direktive 91/414/EGS dokumentacija o aktivni snovi, opredeljeni v Prilogi k tej odločbi, ki je bila predložena Komisiji in državam članicam zaradi vključitve te snovi v Prilogo I k navedeni direktivi, načeloma izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah, določenih v Prilogi II k navedeni direktivi.

Dokumentacija izpolnjuje tudi zahteve po podatkih in informacijah, določenih v Prilogi III k navedeni direktivi v zvezi z enim fitofarmacevtskim sredstvom, ki vsebuje aktivno snov, ob upoštevanju predlaganih namenov uporabe.

Člen 2

Države članice poročevalke opravijo podroben pregled zadevne dokumentacije ter čim prej in najpozneje v enem letu od dneva objave te odločbe v Uradnem listu Evropske unije poročajo Komisiji o ugotovitvah svojih pregledov, skupaj s priporočili o vključitvi ali nevključitvi zadevne aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, in o vseh s tem povezanih pogojih.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/34/ES (UL L 125, 18.5.2005, str. 5).

1

---

PRILOGA

AKTIVNA SNOV, KI JO ZADEVA TA ODLOČBA

| Št. | Splošno ime, Identifikacijska številka CIPAC | Vlagatelj | Datum vloge | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pinoksaden Številka CIPAC še ni dodeljena | Syngenta Ltd | 31.3.2004 | UK |

Št.

Splošno ime, Identifikacijska številka CIPAC

Vlagatelj

Datum vloge

Država članica poročevalka

1

Pinoksaden Številka CIPAC še ni dodeljena

Syngenta Ltd

31.3.2004

UK

---