# Uradni list L 192/22.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 192 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4822. julij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 192

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4822. julij 2005

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti | 1 |
| Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti | 2 |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti | 8 |
| Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti | 9 |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti | 15 |
| Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti | 16 |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostima in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti | 22 |
| Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti | 23 |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti | 28 |
| Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti | 29 |
| | * | Sklep Skupnega sveta EU/Mehika št. 4/2004 z dne 18. maja 2005 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 | 35 |
| | * | Sklep Sveta z dne 30. maja 2005 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin, spremenjeni in dopolnjeni v Ženevi 19. marca 1991 | 63 |
| | * | Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti | 78 |
| | * | Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti | 80 |
| | * | Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti | 82 |
| | * | Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti | 84 |
| | * | Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti | 86 |
| | * | Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sklepa Skupnega sveta EU-Mehika št. 4/2004 o spremembah Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 | 88 |
| | * | Informacije glede dne začetka veljavnosti Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, glede okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti | 88 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Svet

*

Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

1

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

2

*

Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

8

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

9

*

Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

15

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

16

*

Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostima in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

22

Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

23

*

Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

28

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

29

*

Sklep Skupnega sveta EU/Mehika št. 4/2004 z dne 18. maja 2005 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001

35

*

Sklep Sveta z dne 30. maja 2005 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin, spremenjeni in dopolnjeni v Ženevi 19. marca 1991

63

*

Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

78

*

Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

80

*

Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

82

*

Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

84

*

Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

86

*

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sklepa Skupnega sveta EU-Mehika št. 4/2004 o spremembah Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001

88

*

Informacije glede dne začetka veljavnosti Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, glede okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

88

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/1

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

(2005/517/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.

| (2) | S pridržkom kasnejše sklenitve bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 2. septembra 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(2)

S pridržkom kasnejše sklenitve bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 2. septembra 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osobo, pooblaščeno za podpis Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

OKVIRNI SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

na eni strani in

REPUBLIKA ALBANIJA, v nadaljnjem besedilu „Albanija“,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji.

| (2) | Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom.

| (3) | Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju. |
| --- | --- |

(3)

Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju.

| (4) | Albanija je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Albanija je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti.

| (5) | Posebne pogoje glede sodelovanja Albanije v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in albansko Vlado – |
| --- | --- |

(5)

Posebne pogoje glede sodelovanja Albanije v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in albansko Vlado –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Albanija sme sodelovati v naslednjih programih Skupnosti:

| 1. | Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Albanija sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

1.

Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Albanija sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| 2. | Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Albanije. |
| --- | --- |

2.

Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Albanije.

Člen 2

Albanija v skladu s posebnimi programi v katerih sodeluje, finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije.

Člen 3

Predstavnikom Albanije se dovoli, da kot opazovalci sodelujejo v upravnih odborih za spremljanje programov, h katerim Albanija finančno prispeva, in sicer pri točkah, ki zadevajo Albanijo.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Albanije, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki, ki veljajo za zadevne programe, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebni pogoji glede sodelovanja Albanije v vsakem programu posebej, zlasti plačljivi finančni prispevek, bodo določeni s sporazumom v obliki Memoranduma o soglasju med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in albansko Vlado.

Če Albanija zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2415/2001 z dne 10. decembra 2001 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Albaniji, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Albanije določijo v sporazumu o financiranju.

Člen 6

Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da se bodo finančni nadzor oziroma revizije izvajale pod vodstvom Evropske komisije, OLAF-a in Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

Določijo se podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravni ukrepi, kazni in izterjave, ki Evropski komisiji OLAF-u in Računskemu sodišču dodelijo pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Skupnosti.

Člen 7

Sporazum se uporablja za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum drugi odpove s pisnim uradnim obvestilom. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od datuma takšnega uradnega obvestila.

Člen 8

Najpozneje po treh letih po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa vsake tri leta, lahko obe pogodbenici preverita izvajanje tega sporazuma na podlagi dejanskega sodelovanja Albanije v enem ali več programih Skupnosti.

Člen 9

Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Albanije.

Člen 10

Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega obvestila po diplomatski poti, s katerim vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da je njen postopek za začetek veljavnosti tega sporazuma končan.

Člen 11

1.   Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in albanskem jeziku.

2.   Ko bodo institucije Evropske unije zavezane k objavi vseh uradnih aktov v malteškem jeziku v Uradnem listu Evropske unije, bo Sporazum v dveh izvodih sestavljen tudi v malteškem jeziku.

3.   Besedila so enako verodostojna v vseh jezikih.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Bërë në Bruksel, në datë njëzet e dy nëntor të vitit dymijë e katër.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Për Komunitetin Evropian

Image

Për Qeverinë e Republikës së Shqipërisë

Image

---

PRILOGA

SEZNAM TEKOČIH PROGRAMOV IZ ČLENA 1

| — | Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1)

| — | Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2)

| — | Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5)

| — | Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6)

| — | Kultura 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultura 2000 (2000–2006) (7)

| — | Carina (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Carina (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eUčenje (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eUčenje (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Program (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Program (2003–2007) (13)

| — | Enakost spolov (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Enakost spolov (2001–2006) (14)

| — | Hercules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercules (2004–2006) (15)

| — | Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

| — | Varnejši internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Varnejši internet plus (2005–2008) (22)

| — | Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2001–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2001–2006) (24)

| — | Mladi (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Mladi (2000–2006) (25)

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (UL L 303, 2.12.2000, str. 23).

(2)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (UL L 10, 12.1.2002, str. 1).

(3)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 20/2004/ES z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

(4)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 791/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, ter podpiranju posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (UL L 138, 30.4.2004, str. 31).

(5)  Glej Sklep Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (UL L 30, 4.2.2004, str. 6).

(6)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1786/2002/ES z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(7)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 626/2004/ES z dne 31. marca 2004 o spremembah Sklepa št. 508/2000/ES o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 99, 3.4.2004, str. 3).

(8)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2003/ES z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (UL L 36, 12.2.2003, str. 1).

(9)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 803/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

(10)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 96 konč., 2004/0025 (COD).

(11)  Glej Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2004 do 2006) za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program eUčenje) (UL L 345, 31.12.2003, str. 9).

(12)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004 do 2008) (UL L 345, 31.12.2003, str. 1).

(13)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2235/2002/ES z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis) (2003–2007) (UL L 341, 17.12.2002, str. 1).

(14)  Glej Odločbo Sveta št. 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (UL L 017, 19.1.2001, str. 22).

(15)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 804/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Hercules) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

(16)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1230/2003/ES z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29).

(17)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1655/2000 z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2003 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(18)  Glej Sklep Sveta št. 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o izvedbi druge faze delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti „Leonardo da Vinci“ (UL L 146, 11.6.1999, str. 33).

(19)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (program Marco Polo) (UL L 196, 2.8.2003, str. 1).

(20)  Glej Popravek Odločbe Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82) (UL L 13, 17.1.2001, str. 34), kakor je bila spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).

(21)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 845/2004 (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).

(22)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 91 konč., 2004/0023 (COD).

(23)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

(24)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (UL L 28, 3.2.2000, str. 1).

(25)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (UL L 117, 18.5.2000, str. 1).

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/8

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

(2005/518/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 30. septembra 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 30. septembra 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

OKVIRNI SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“

na eni strani in

BOSNA IN HERCEGOVINA,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji.

| (2) | Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom.

| (3) | Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju. |
| --- | --- |

(3)

Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju.

| (4) | Bosna in Hercegovina je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Bosna in Hercegovina je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti.

| (5) | Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Bosno in Hercegovino – |
| --- | --- |

(5)

Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Bosno in Hercegovino –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Bosna in Hercegovina sme sodelovati v naslednjih programih Skupnosti:

| 1. | Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Bosna in Hercegovina sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

1.

Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Bosna in Hercegovina sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| 2. | Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

2.

Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Bosne in Hercegovine.

Člen 2

Bosna in Hercegovina v skladu s posebnimi programi v katerih sodeluje, finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije.

Člen 3

Predstavnikom Bosne in Hercegovine se dovoli, da kot opazovalci sodelujejo v upravnih odborih za spremljanje programov, h katerim Bosne in Hercegovine finančno prispeva, in sicer pri točkah, ki zadevajo Bosno in Hercegovino.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Bosne in Hercegovine, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki, ki veljajo za zadevne programe, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebni pogoji glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v vsakem programu posebej, zlasti plačljivi finančni prispevek, bodo določeni s sporazumom v obliki Memoranduma o soglasju med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Bosno in Hercegovino.

Če Bosna in Hercegovina zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2415/2001 z dne 10. decembra 2001 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Bosni in Hercegovini, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Bosne in Hercegovine določijo v sporazumu o financiranju.

Člen 6

Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da se bodo finančni nadzor oziroma revizije izvajale pod vodstvom Evropske komisije, OLAF-a in Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

Določijo se podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravni ukrepi, kazni in izterjave, ki Evropski komisiji OLAF-u in Računskemu sodišču dodelijo pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Skupnosti.

Člen 7

Sporazum se uporablja za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum drugi odpove s pisnim uradnim obvestilom. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od datuma takšnega uradnega obvestila.

Člen 8

Najpozneje po treh letih po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa vsake tri leta, lahko obe pogodbenici preverita izvajanje tega sporazuma na podlagi dejanskega sodelovanja Bosne in Hercegovine v enem ali več programih Skupnosti.

Člen 9

Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Bosne in Hercegovine.

Člen 10

Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega obvestila po diplomatski poti, s katerim vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da je njen postopek za začetek veljavnosti tega sporazuma končan.

Člen 11

1.   Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem jeziku in uradnih jezikih Bosne in Hercegovine.

2.   Ko bodo institucije Evropske unije zavezane k objavi vseh uradnih aktov v malteškem jeziku v Uradnem listu Evropske unije, bo Sporazum v dveh izvodih sestavljen tudi v malteškem jeziku.

3.   Besedila so enako verodostojna v vseh jezikih.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Sačinjeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Za Europsku zajednicu

За Европску заједницу

Image

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

За Савјет министара Босне и Херцеговине

Image

---

PRILOGA

SEZNAM TEKOČIH PROGRAMOV IZ ČLENA 1

| — | Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1)

| — | Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2)

| — | Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5)

| — | Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6)

| — | Kultura 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultura 2000 (2000–2006) (7)

| — | Carina (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Carina (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eUčenje (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eUčenje (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Program (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Program (2003–2007) (13)

| — | Enakost spolov (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Enakost spolov (2001–2006) (14)

| — | Hercules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercules (2004–2006) (15)

| — | Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

| — | Varnejši internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Varnejši internet plus (2005–2008) (22)

| — | Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2001–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2001–2006) (24)

| — | Mladi (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Mladi (2000–2006) (25)

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (UL L 303, 2.12.2000, str. 23).

(2)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (UL L 10, 12.1.2002, str. 1).

(3)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 20/2004/ES z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

(4)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 791/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, ter podpiranju posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (UL L 138, 30.4.2004, str. 31).

(5)  Glej Sklep Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (UL L 30, 4.2.2004, str. 6).

(6)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1786/2002/ES z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(7)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 626/2004/ES z dne 31. marca 2004 o spremembah Sklepa št. 508/2000/ES o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 99, 3.4.2004, str. 3).

(8)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2003/ES z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (UL L 36, 12.2.2003, str. 1).

(9)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 803/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

(10)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 96 – 2004/0025 (COD).

(11)  Glej Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2004 do 2006) za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program eUčenje) (UL L 345, 31.12.2003, str. 9).

(12)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004 do 2008) (UL L 345, 31.12.2003, str. 1).

(13)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2235/2002/ES z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis) (2003–2007) (UL L 341, 17.12.2002, str. 1).

(14)  Glej Odločbo Sveta št. 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (UL L 17, 19.1.2001, str. 22).

(15)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 804/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Hercules) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

(16)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1230/2003/ES z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29).

(17)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1655/2000 z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2003 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(18)  Glej Sklep Sveta št. 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o izvedbi druge faze delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti „Leonardo da Vinci“ (UL L 146, 11.6.1999, str. 33).

(19)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (program Marco Polo) (UL L 196, 2.8.2003, str. 1).

(20)  Glej Popravek Odločbe Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82) (UL L 13, 17.1.2001, str. 34), kakor je bila spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).

(21)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 845/2004 (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).

(22)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 91 konč., 2004/0023 (COD).

(23)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1.).

(24)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (UL L 28, 3.2.2000, str. 1).

(25)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (UL L 117, 18.5.2000, str. 1).

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/15

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

(2005/519/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 30. julija 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum z Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 30. julija 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo pooblaščeno za podpis Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti, v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

OKVIRNI SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

na eni strani in

REPUBLIKA HRVAŠKA, v nadaljnjem besedilu „Hrvaška“,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Hrvaško na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „SPS“) je bil podpisan v Luxembourgu, dne 29. oktobra 2001. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Hrvaško na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „SPS“) je bil podpisan v Luxembourgu, dne 29. oktobra 2001.

| (2) | Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji.

| (3) | Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom.

| (4) | Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju. |
| --- | --- |

(4)

Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju.

| (5) | Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. junija 2004 sklenil, da je Hrvaška država kandidatka za članstvo in da je treba začeti s pristopnim procesom. V zvezi s tem se je zgodaj leta 2005 odločil sklicati dvostransko medvladno konferenco s Hrvaško, da bi začeli s pogajanji. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. junija 2004 sklenil, da je Hrvaška država kandidatka za članstvo in da je treba začeti s pristopnim procesom. V zvezi s tem se je zgodaj leta 2005 odločil sklicati dvostransko medvladno konferenco s Hrvaško, da bi začeli s pogajanji.

| (6) | Hrvaška je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Hrvaška je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti.

| (7) | Posebne pogoje glede sodelovanja Hrvaške v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Hrvaško – |
| --- | --- |

(7)

Posebne pogoje glede sodelovanja Hrvaške v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Hrvaško –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Hrvaška sme sodelovati v naslednjih programih Skupnosti:

| 1. | Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Hrvaška sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

1.

Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Hrvaška sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| 2. | Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Hrvaške. |
| --- | --- |

2.

Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Hrvaške.

Člen 2

Hrvaška v skladu s posebnimi programi v katerih sodeluje, finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije.

Člen 3

Predstavnikom Hrvaške se dovoli, da kot opazovalci sodelujejo v upravnih odborih za spremljanje programov, h katerim Hrvaška finančno prispeva, in sicer pri točkah, ki zadevajo Hrvaško.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Hrvaške, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki, ki veljajo za zadevne programe, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebni pogoji glede sodelovanja Hrvaške v vsakem programu posebej, zlasti plačljivi finančni prispevek, bodo določeni s sporazumom v obliki Memoranduma o soglasju med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Hrvaško.

Če Hrvaška zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2415/2001 z dne 10. decembra 2001 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Hrvaški, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Hrvaške določijo v sporazumu o financiranju.

Člen 6

Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da se bodo finančni nadzor oziroma revizije izvajale pod vodstvom Evropske komisije, OLAF-a in Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

Določijo se podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravni ukrepi, kazni in izterjave, ki Evropski komisiji OLAF-u in Računskemu sodišču dodelijo pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Skupnosti.

Člen 7

Sporazum se uporablja za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum drugi odpove s pisnim uradnim obvestilom. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od datuma takšnega uradnega obvestila.

Člen 8

Najpozneje po treh letih po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa vsake tri leta, lahko obe pogodbenici preverita izvajanje tega sporazuma na podlagi dejanskega sodelovanja Hrvaške v enem ali več programih Skupnosti.

Člen 9

Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Hrvaške.

Člen 10

Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega obvestila po diplomatski poti, s katerim vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da je njen postopek za začetek veljavnosti tega sporazuma končan.

Člen 11

1.   Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in hrvaškem jeziku.

2.   Ko bodo institucije Evropske unije zavezane k objavi vseh uradnih aktov v malteškem jeziku v Uradnem listu Evropske unije, bo Sporazum v dveh izvodih sestavljen tudi v malteškem jeziku.

3.   Besedila so enako verodostojna v vseh jezikih.

Člen 12

Sporazum in njegova priloga se dodata v obliki protokola k SPS in sta sestavni del SPS.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Bruxellesu, dana dvadeset drugoga studenoga godine dvije tisuće četvrte.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Image

Za Vladu Republike Hrvatske

Image

---

PRILOGA

SEZNAM TEKOČIH PROGRAMOV IZ ČLENA 1

| — | Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1)

| — | Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2)

| — | Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5)

| — | Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6)

| — | Kultura 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultura 2000 (2000–2006) (7)

| — | Carina (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Carina (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eUčenje (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eUčenje (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Program (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Program (2003–2007) (13)

| — | Enakost spolov (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Enakost spolov (2001–2006) (14)

| — | Hercules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercules (2004–2006) (15)

| — | Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

| — | Varnejši internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Varnejši internet plus (2005–2008) (22)

| — | Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2001–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2001–2006) (24)

| — | Mladi (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Mladi (2000–2006) (25)

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (UL L 303, 2.12.2000, str. 23).

(2)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (UL L 10, 12.1.2002, str. 1).

(3)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 20/2004/ES z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

(4)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 791/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, ter podpiranju posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (UL L 138, 30.4.2004, str. 31).

(5)  Glej Sklep Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (UL L 30, 4.2.2004, str. 6).

(6)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1786/2002/ES z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(7)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 626/2004/ES z dne 31. marca 2004 o spremembah Sklepa št. 508/2000/ES o uvedbi programa Kultura 2000 (Besedilo velja za EGP) (UL L 99, 3.4.2004, str. 3).

(8)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2003/ES z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (UL L 36, 12.2.2003, str. 1).

(9)  Glej Sklep št. 803/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

(10)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 96 konč., 2004/0025 (COD).

(11)  Glej Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2004 do 2006) za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program eUčenje) (UL L 345, 31.12.2003, str. 9).

(12)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004 do 2008) (UL L 345, 31.12.2003, str. 1).

(13)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2235/2002/ES z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis) (2003–2007) (UL L 341, 17.12.2002, str. 1).

(14)  Glej Odločbo Sveta št. 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (UL L 17, 19.1.2001, str. 22).

(15)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 804/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Hercules) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

(16)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1230/2003/ES z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29.).

(17)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1655/2000 z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2003 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(18)  Glej Sklep Sveta št. 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o izvedbi druge faze delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti „Leonardo da Vinci“ (UL L 146, 11.6.1999, str. 33).

(19)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (program Marco Polo) (UL L 196, 2.8.2003, str. 1).

(20)  Glej Popravek Odločbe Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82) (UL L 13, 17.1.2001, str. 34), kakor je bila spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).

(21)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 845/2004 (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).

(22)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 91 konč., 2004/0023 (COD).

(23)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

(24)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (UL L 28, 3.2.2000, str. 1).

(25)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (UL L 117, 18.5.2000, str. 1).

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/22

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostima in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

(2005/520/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za njeno sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 25. oktobra 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za njeno sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 25. oktobra 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo pooblaščeno za podpis Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti, v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

PROTOKOL

k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

na eni strani in

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostima in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „SPS“) je bil podpisan z izmenjavo pisem v Luxembourgu, dne 9. aprila 2001 in začel veljati 1. aprila 2004. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostima in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „SPS“) je bil podpisan z izmenjavo pisem v Luxembourgu, dne 9. aprila 2001 in začel veljati 1. aprila 2004.

| (2) | Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji.

| (3) | Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom.

| (4) | Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju. |
| --- | --- |

(4)

Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju.

| (5) | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti.

| (6) | Posebne pogoje glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo – |
| --- | --- |

(6)

Posebne pogoje glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sme sodelovati v naslednjih programih Skupnosti:

| 1. | Tekočih programih Skupnosti iz priloge, v katerih lahko začne Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

1.

Tekočih programih Skupnosti iz priloge, v katerih lahko začne Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| 2. | programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. |
| --- | --- |

2.

programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

Člen 2

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v skladu s posebnimi programi, v katerih sodeluje, finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije.

Člen 3

Predstavnikom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije se dovoli, da kot opazovalci sodelujejo v upravnih odborih za spremljanje programov, h katerim Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija finančno prispeva, in sicer pri točkah, ki zadevajo Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki, ki veljajo za zadevne programe, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebni pogoji glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v vsakem programu posebej, zlasti plačljivi finančni prispevek, bodo določeni s sporazumom v obliki Memoranduma o soglasju med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

Če Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2415/2001 z dne 10. decembra 2001 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije določijo v sporazumu o financiranju.

Člen 6

Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da se bodo finančni nadzor oziroma revizije izvajale pod vodstvom Evropske komisije, OLAF-a in Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

Določijo se podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravni ukrepi, kazni in izterjave, ki Evropski komisiji OLAF-u in Računskemu sodišču dodelijo pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Skupnosti.

Člen 7

Sporazum se uporablja za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum drugi odpove s pisnim uradnim obvestilom. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od datuma takšnega uradnega obvestila.

Člen 8

Najpozneje po treh letih po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa vsake tri leta, lahko obe pogodbenici preverita izvajanje tega sporazuma na podlagi dejanskega sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v enem ali več programih Skupnosti.

Člen 9

Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

Člen 10

Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega obvestila po diplomatski poti, s katerim vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da je njen postopek za začetek veljavnosti tega sporazuma končan.

Člen 11

1.   Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v vseh uradnih jezikih pogodbenic, razen v malteščini.

2.   Ko bodo institucije Evropske unije zavezane k objavi vseh uradnih aktov v malteškem jeziku v Uradnem listu Evropske unije, bo Sporazum v dveh izvodih sestavljen tudi v malteškem jeziku.

3.   Besedila so enako verodostojna v vseh jezikih.

Člen 12

Sporazum in njegova priloga sta sestavni del SPS.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije

Za Evropsko skupnost

---

PRILOGA

SEZNAM TEKOČIH PROGRAMOV IZ ČLENA 1

| — | Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1)

| — | Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2)

| — | Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5)

| — | Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6)

| — | Kultura 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultura 2000 (2000–2006) (7)

| — | Carina (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Carina (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eUčenje (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eUčenje (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Program (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Program (2003–2007) (13)

| — | Enakost spolov (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Enakost spolov (2001–2006) (14)

| — | Hercules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercules (2004–2006) (15)

| — | Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

| — | Varnejši internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Varnejši internet plus (2005–2008) (22)

| — | Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2001–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2001–2006) (24)

| — | Mladi (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Mladi (2000–2006) (25)

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (UL L 303, 2.12.2000, str. 23).

(2)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (UL L 10, 12.1.2002, str. 1).

(3)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 20/2004/ES z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

(4)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 791/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, ter podpiranju posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (UL L 138, 30.4.2004, str. 31).

(5)  Glej Sklep Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (UL L 30, 4.2.2004, str. 6).

(6)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1786/2002/ES z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(7)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 626/2004/ES z dne 31. marca 2004 o spremembah Sklepa št. 508/2000/ES o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 99, 3.4.2004, str. 3).

(8)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2003/ES z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (UL L 36, 12.2.2003, str. 1).

(9)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 803/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

(10)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 96 konč., 2004/0025 (COD).

(11)  Glej Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2004 do 2006) za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program eUčenje) (UL L 345, 31.12.2003, str. 9).

(12)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004 do 2008) (UL L 345, 31.12.2003, str. 1).

(13)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2235/2002/ES z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis) (2003–2007) (UL L 341, 17.12.2002, str. 1)

(14)  Glej Odločbo Sveta št. 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (UL L 17, 19.1.2001, str. 22).

(15)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 804/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Hercules) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

(16)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1230/2003/ES z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29).

(17)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1655/2000 z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2003 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(18)  Glej Sklep Sveta št. 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o izvedbi druge faze delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti „Leonardo da Vinci“ (UL L 146, 11.6.1999, str. 33).

(19)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (program Marco Polo) (UL L 196, 2.8.2003, str. 1).

(20)  Glej Popravek Odločbe Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82) (UL L 13, 17.1.2001, str. 32), kakor je bila spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).

(21)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 845/2004 (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).

(22)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 91 konč., 2004/0023 (COD).

(23)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

(24)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (UL L 28, 3.2.2000, str. 1).

(25)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (UL L 117, 18.5.2000, str. 1).

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/28

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

(2005/521/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum s Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 4. oktobra 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(1)(2)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Okvirni sporazum s Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje v programih Skupnosti.S pridržkom kasnejše sklenitve, bi bilo potrebno sporazum, ki je bil parafiran 4. oktobra 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo pooblaščeno za podpis Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti, v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

OKVIRNI SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

na eni strani in

SRBIJA IN ČRNA GORA,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je decembra 2002 v Kopenhagnu potrdil Evropsko perspektivo o državah zahodnega Balkana kot o potencialnih kandidatkah ter poudaril svojo odločenost, da podpre njihova prizadevanja glede približevanja Evropski uniji.

| (2) | Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je junija 2003 v Solunu potrdil, da bo proces stabilizacije in pridružitve ostal okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti, ter potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki naj bi na podlagi izkušenj s širitvijo utrdila odnose med EU in zahodnim Balkanom.

| (3) | Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju. |
| --- | --- |

(3)

Solunska agenda poziva države zahodnega Balkana, da sodelujejo v programih in agencijah Skupnosti v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk, kar naj bi pripomoglo pri seznanjanju zadevnih držav in njihovega prebivalstva s politiko in načinom dela v EU in jih tako trdneje zasidralo v EU in jih spodbujalo na njihovi poti k evropskemu združevanju.

| (4) | Srbija in Črna gora je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Srbija in Črna gora je izrazila željo po sodelovanju v programih Skupnosti.

| (5) | Posebne pogoje glede sodelovanja Srbije in Črne gore v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in pristojnimi oblastmi Srbije in Črne gore – |
| --- | --- |

(5)

Posebne pogoje glede sodelovanja Srbije in Črne gore v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom, je treba določiti s sporazumom med Komisijo Evropskih skupnosti, ki deluje v imenu Skupnosti, in pristojnimi oblastmi Srbije in Črne gore –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Srbija in Črna gora sme sodelovati v naslednjih programih Skupnosti:

| 1. | Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Srbija in Črna gora sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“). |
| --- | --- |

1.

Tekočih programih Skupnosti iz Priloge, v katerih lahko začne Srbija in Črna gora sodelovati z začetkom veljavnosti tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

| 2. | Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

2.

Programih Skupnosti, oblikovanih ali obnovljenih po začetku veljavnosti Sporazuma in ki vsebujejo otvoritveno klavzulo, ki predvideva sodelovanje Srbije in Črne gore.

Člen 2

Srbija in Črna gora v skladu s posebnimi programi v katerih sodeluje, finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije.

Člen 3

Predstavnikom Srbije in Črne gore se dovoli, da kot opazovalci sodelujejo v upravnih odborih za spremljanje programov, h katerim Srbija in Črna gora finančno prispeva, in sicer pri točkah, ki zadevajo Srbijo in Črno goro.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Srbije in Črne gore, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki, ki veljajo za zadevne programe, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebni pogoji glede sodelovanja Srbije in Črne gore v vsakem programu posebej, zlasti plačljivi finančni prispevek, bodo določeni s sporazumom v obliki Memoranduma o soglasju med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in Srbijo in Črno goro.

Če Srbija in Črna gora zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2415/2001 z dne 10. decembra 2001 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Srbiji in Črni gori, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Srbije in Črne gore določijo v sporazumu o financiranju.

Člen 6

Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da se bodo finančni nadzor oziroma revizije izvajale pod vodstvom Evropske komisije, OLAF-a in Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

Določijo se podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravni ukrepi, kazni in izterjave, ki Evropski komisiji OLAF-u in Računskemu sodišču dodelijo pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Skupnosti.

Člen 7

Sporazum se uporablja za nedoločen čas.

Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum drugi odpove s pisnim uradnim obvestilom. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od datuma takšnega uradnega obvestila.

Člen 8

Najpozneje po treh letih po dnevu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa vsake tri leta, lahko obe pogodbenici preverita izvajanje tega sporazuma na podlagi dejanskega sodelovanja Srbije in Črne gore v enem ali več programih Skupnosti.

Člen 9

Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Srbije in Črne gore.

Člen 10

Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega obvestila po diplomatski poti, s katerim vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da je njen postopek za začetek veljavnosti tega sporazuma končan.

Člen 11

1.   Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem jeziku in uradnem jeziku Srbije in Črne gore.

2.   Ko bodo institucije Evropske unije zavezane k objavi vseh uradnih aktov v malteškem jeziku v Uradnem listu Evropske unije, bo Sporazum v dveh izvodih sestavljen tudi v malteškem jeziku.

3.   Besedila so enako verodostojna v vseh jezikih.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Европску заједницу

Image

За Савет министара Србије и Ирне Горе

Image

---

PRILOGA

SEZNAM TEKOČIH PROGRAMOV IZ ČLENA 1

| — | Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Boj proti diskriminaciji (2001–2006) (1)

| — | Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Boj proti socialni izključenosti (2002–2006) (2)

| — | Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti v podporo potrošniški politiki (2004–2007) (3)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, in podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006) (4)

| — | Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5) |
| --- | --- |

—

Akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (2004–2006) (5)

| — | Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Ukrepi Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (6)

| — | Kultura 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultura 2000 (2000–2006) (7)

| — | Carina (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Carina (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eUčenje (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eUčenje (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Program (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Program (2003–2007) (13)

| — | Enakost spolov (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Enakost spolov (2001–2006) (14)

| — | Hercules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Hercules (2004–2006) (15)

| — | Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Inteligentna energija za Evropo (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

| — | Varnejši internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Varnejši internet plus (2005–2008) (22)

| — | Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Šesti okvirni program RTR (2002–2006) (23)

| — | Socrates II (2001–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Socrates II (2001–2006) (24)

| — | Mladi (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Mladi (2000–2006) (25)

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (UL L 303, 2.12.2000, str. 23).

(2)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (UL L 10, 12.1.2002, str. 1).

(3)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 20/2004/ES z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (UL L 5, 9.1.2004, str. 1).

(4)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 791/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so aktivne na evropski ravni, ter podpiranju posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja (UL L 138, 30.4.2004, str. 31).

(5)  Glej Sklep Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (UL L 30, 4.2.2004, str. 6).

(6)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1786/2002/ES z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

(7)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2.2000, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 626/2004/ES z dne 31. marca 2004 o spremembah Sklepa št. 508/2000/ES o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 99, 3.4.2004, str. 3).

(8)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2003/ES z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) (UL L 36, 12.2.2003, str. 1).

(9)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 803/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

(10)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 96 konč., 2004/0025 (COD).

(11)  Glej Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2004 do 2006) za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program eUčenje) (UL L 345, 31.12.2003, str. 9).

(12)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004 do 2008) (UL L 345, 31.12.2003, str. 1).

(13)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2235/2002/ES z dne 3. decembra 2002 o sprejetju programa Skupnosti za boljše delovanje davčnih sistemov na notranjem trgu (Program Fiscalis) (2003–2007) (UL L 341, 17.12.2002, str. 1).

(14)  Glej Odločbo Sveta št. 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (UL L 17, 19.1.2001, str. 22).

(15)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 804/2004/ES z dne 21. aprila 2004 o delovnem programu Skupnosti za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Skupnosti (program Hercules) (UL L 143, 30.4.2004, str. 9).

(16)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1230/2003/ES z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: „Inteligentna energija – Evropa“ (2003–2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29).

(17)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1655/2000 z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (UL L 192, 28.7.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2003 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

(18)  Glej Sklep Sveta št. 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o izvedbi druge faze delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti „Leonardo da Vinci“ (UL L 146, 11.6.1999, str. 33).

(19)  Glej Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1382/2003 z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (program Marco Polo) (UL L 196, 2.8.2003, str. 1).

(20)  Glej Popravek Odločbe Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82) (UL L 13, 17.1.2001, str. 34), kakor je bila spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).

(21)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 845/2004 (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).

(22)  Čaka na sprejetje – Glej COM(2004) 91 konč., 2004/0023 (COD).

(23)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (UL L 232, 29.8.2002, str. 1).

(24)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES z dne 24. januarja 2000 o uvedbi druge faze akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja „Socrates“ (UL L 28, 3.2.2000, str. 1).

(25)  Glej Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti „Mladi“ (UL L 117, 18.5.2000, str. 1).

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/35

---

SKLEP SKUPNEGA SVETA EU/MEHIKA ŠT. 4/2004

z dne 18. maja 2005

o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001

(2005/522/ES)

SKUPNI SVET JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani (1), podpisanega v Bruslju, 8. decembra 1997, in zlasti člena 6 v povezavi s členom 47 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S 1. majem 2004 se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti uporablja tudi na ozemlju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (v nadaljnjem besedilu „nove države članice“), kar je posledica njihovega pristopa k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

S 1. majem 2004 se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti uporablja tudi na ozemlju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (v nadaljnjem besedilu „nove države članice“), kar je posledica njihovega pristopa k Evropski uniji.

| (2) | Na podlagi teh okoliščin je treba prilagoditi Prilogo I Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 z začetkom veljavnosti od 1. maja 2004, da le-ta vključuje organe za finančne storitve v novih državah članicah in ukrepe, ki niso v skladu s členi od 12 do 16 Sklepa št. 2/2001, ki bodo veljali do izvajanja člena 17(3). Prilagoditve prav tako predstavljajo priložnost za posodobitev seznama organov, odgovornih za finančne storitve – |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi teh okoliščin je treba prilagoditi Prilogo I Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 z začetkom veljavnosti od 1. maja 2004, da le-ta vključuje organe za finančne storitve v novih državah članicah in ukrepe, ki niso v skladu s členi od 12 do 16 Sklepa št. 2/2001, ki bodo veljali do izvajanja člena 17(3). Prilagoditve prav tako predstavljajo priložnost za posodobitev seznama organov, odgovornih za finančne storitve –

SKLENIL:

Člen 1

Del A Priloge I k Sklepu št. 2/2001 se zamenja z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

Člen 2

Dela A in B Priloge II k Sklepu št. 2/2001 se zamenjata z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z datumom sprejetja, uporabljati pa se začne s 1. majem 2004.

V Bruslju, 18. maja 2005

Za Skupni svet

Predsednik

L. E. DERBEZ

---

(1)  UL L 276, 28.10.2000, str. 45.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

DEL A

SKUPNOST IN NJENE DRŽAVE ČLANICE

| 1. | Uporaba Poglavja III v Skupnosti in njenih državah članicah je pogojena z omejitvami dostopa na trg ter nacionalne obravnave, ki jih določijo Evropska skupnost in njene države članice v oddelku ‚vsa področja’ list GATS ter z omejitvami za spodaj navedena podpodročja. |
| --- | --- |

1.

Uporaba Poglavja III v Skupnosti in njenih državah članicah je pogojena z omejitvami dostopa na trg ter nacionalne obravnave, ki jih določijo Evropska skupnost in njene države članice v oddelku ‚vsa področja’ list GATS ter z omejitvami za spodaj navedena podpodročja.

| 2. | Za označevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice:






  AT | Avstrija |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgija |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| DE | Nemčija |
| DK | Danska |
| ES | Španija |
| EE | Estonija |
| FI | Finska |
| FR | Francija |
| EL | Grčija |
| HU | Madžarska |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemska |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| SK | Slovaška |
| SI | Slovenija |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo |

2.

Za označevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice:

AT

Avstrija

BE

Belgija

CY

Ciper

CZ

Češka

DE

Nemčija

DK

Danska

ES

Španija

EE

Estonija

FI

Finska

FR

Francija

EL

Grčija

HU

Madžarska

IE

Irska

IT

Italija

LV

Latvija

LT

Litva

LU

Luksemburg

MT

Malta

NL

Nizozemska

PL

Poljska

PT

Portugalska

SK

Slovaška

SI

Slovenija

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo

| 3. | Obveze glede dostopa na trg za načina (1) in (2) se uporabljajo samo za:






  — | transakcije, navedene v odstavkih B.3 in B.4 oddelka o dostopu na trg ‚Dogovora o obvezah pri finančnih storitvah’ za vse države članice, |
| --- | --- | --- |

3.

Obveze glede dostopa na trg za načina (1) in (2) se uporabljajo samo za:

—

transakcije, navedene v odstavkih B.3 in B.4 oddelka o dostopu na trg ‚Dogovora o obvezah pri finančnih storitvah’ za vse države članice,

| — | spodaj navedene transakcije, v zvezi z opredelitvami člena 11, za vse zadevne države članice:
  CY: A.1(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno – pomorsko, letalsko in drugo transportno – zavarovanje) za način (2), B.6(e) (trgovanje s prenosljivimi papirji) za način (1);
  EE: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za načina (1) in (2), od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1);
  LV: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za način (2), B.7 (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev) za način (1);
  LT: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za način (2), od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1);
  MT: A.1(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) za način (2), B.1 in B.2 (prejemanje pologov in vse vrste posojil) za način (1);
  SI: od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1). |
| --- | --- |

—

spodaj navedene transakcije, v zvezi z opredelitvami člena 11, za vse zadevne države članice:

CY: A.1(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno – pomorsko, letalsko in drugo transportno – zavarovanje) za način (2), B.6(e) (trgovanje s prenosljivimi papirji) za način (1);

EE: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za načina (1) in (2), od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1);

LV: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za način (2), B.7 (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev) za način (1);

LT: A.1(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) in preostali del točke A.3 (posredovanje nematerialnega zavarovanja) za način (2), od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1);

MT: A.1(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del točke A.1(b) (neživljenjsko nematerialno zavarovanje) za način (2), B.1 in B.2 (prejemanje pologov in vse vrste posojil) za način (1);

SI: od B.1 do B.10 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredniško poslovanje, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev) za način (1).

| 4. | Za razliko od tujih hčerinskih družb za podružnice, ki jih mehiška finančna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takšnim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato takšne podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge solventnostne zahteve ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločeno kapitalizacijo in lokalizacijo sredstev, ki predstavljajo tehnične rezervacije in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala v zadevni državi članici. Države članice lahko uporabijo omejitve, navedene v tej listi, samo v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti mehiške podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Mehike; posledično država članica ne sme uporabljati teh omejitev, vključno s tistimi v zvezi z ustanavljanjem za mehiške hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

4.

Za razliko od tujih hčerinskih družb za podružnice, ki jih mehiška finančna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takšnim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato takšne podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge solventnostne zahteve ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločeno kapitalizacijo in lokalizacijo sredstev, ki predstavljajo tehnične rezervacije in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala v zadevni državi članici. Države članice lahko uporabijo omejitve, navedene v tej listi, samo v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti mehiške podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Mehike; posledično država članica ne sme uporabljati teh omejitev, vključno s tistimi v zvezi z ustanavljanjem za mehiške hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| 5. | CY: Naslednji pogoji in kvalifikacije veljajo tam, kjer v listi ni postavljenih omejitev ali pogojev:






  (i) | Upoštevanje nacionalne varnosti in ciljev javne politike; |
| --- | --- | --- |

5.

CY: Naslednji pogoji in kvalifikacije veljajo tam, kjer v listi ni postavljenih omejitev ali pogojev:

(i)

Upoštevanje nacionalne varnosti in ciljev javne politike;

| (ii) | Ta lista se ne nanaša na storitve opravljanja vladnih funkcij. Prav tako ne vpliva na ukrepe, ki zadevajo trgovino blaga, ki lahko predstavlja vnose v storitve iz liste ali druge storitve. Omejitve dostopa na trg ali nacionalne obravnave za storitve, ki lahko predstavljajo vnose ali pa so uporabljene kot dobava za storitev z liste, veljajo še naprej. |
| --- | --- |

(ii)

Ta lista se ne nanaša na storitve opravljanja vladnih funkcij. Prav tako ne vpliva na ukrepe, ki zadevajo trgovino blaga, ki lahko predstavlja vnose v storitve iz liste ali druge storitve. Omejitve dostopa na trg ali nacionalne obravnave za storitve, ki lahko predstavljajo vnose ali pa so uporabljene kot dobava za storitev z liste, veljajo še naprej.

| 6. | CY: Zakonov in predpisov, omenjenih v tej listi, ne gre razumeti kot izčrpnih sklicev na vse zakone in uredbe, ki urejajo finančno področje. Prenos, npr. osebnih podatkov, bančnih skrivnosti ali kakršnih koli poslovnih skrivnosti, ni dovoljen. Tak prenos urejajo domači zakoni o zaščiti skrivnih podatkov strank bank. Nediskriminatorni kvalitativni ukrepi, ki se nanašajo na tehnične standarde, vidike zdravja in varstva okolja, izdajo dovoljenj, skrbno presojo, zahteve po strokovnih kvalifikacijah in sposobnosti, niso bili navedeni kot pogoji ali omejitve dostopa na trg in nacionalne obravnave. |
| --- | --- |

6.

CY: Zakonov in predpisov, omenjenih v tej listi, ne gre razumeti kot izčrpnih sklicev na vse zakone in uredbe, ki urejajo finančno področje. Prenos, npr. osebnih podatkov, bančnih skrivnosti ali kakršnih koli poslovnih skrivnosti, ni dovoljen. Tak prenos urejajo domači zakoni o zaščiti skrivnih podatkov strank bank. Nediskriminatorni kvalitativni ukrepi, ki se nanašajo na tehnične standarde, vidike zdravja in varstva okolja, izdajo dovoljenj, skrbno presojo, zahteve po strokovnih kvalifikacijah in sposobnosti, niso bili navedeni kot pogoji ali omejitve dostopa na trg in nacionalne obravnave.

| 7. | CY: Neregulirane finančne storitve in izdelki ter sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg so lahko pogojeni z obstojem ali vpeljavo regulativnega okvira, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001 Skupnega sveta EU/Mehika. |
| --- | --- |

7.

CY: Neregulirane finančne storitve in izdelki ter sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg so lahko pogojeni z obstojem ali vpeljavo regulativnega okvira, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001 Skupnega sveta EU/Mehika.

| 8. | CY: Zaradi nadzora izmenjave velja na Cipru:






  — | rezidentom ni dovoljen nakup bančniških storitev, ki lahko vključujejo prenos sredstev v tujino, ko so fizično v tujini, |
| --- | --- | --- |

8.

CY: Zaradi nadzora izmenjave velja na Cipru:

—

rezidentom ni dovoljen nakup bančniških storitev, ki lahko vključujejo prenos sredstev v tujino, ko so fizično v tujini,

| — | za posojila nerezidentom/tujcem ali podjetjem, ki jih upravljajo tujci, je potrebno dovoljenje Centralne banke, |
| --- | --- |

—

za posojila nerezidentom/tujcem ali podjetjem, ki jih upravljajo tujci, je potrebno dovoljenje Centralne banke,

| — | dovoljenje Centralne banke je prav tako potrebno, če želijo nerezidenti pridobiti vrednostne papirje, |
| --- | --- |

—

dovoljenje Centralne banke je prav tako potrebno, če želijo nerezidenti pridobiti vrednostne papirje,

| — | s tujimi valutami lahko poslujejo le banke, katerim je Centralna banka podelila status ‚pooblaščenega trgovca’. |
| --- | --- |

—

s tujimi valutami lahko poslujejo le banke, katerim je Centralna banka podelila status ‚pooblaščenega trgovca’.

| 9. | CZ: Sprejem novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001. |
| --- | --- |

9.

CZ: Sprejem novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001.

| 10. | CZ: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Češki republiki, sprejeti posebno pravno obliko. |
| --- | --- |

10.

CZ: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Češki republiki, sprejeti posebno pravno obliko.

| 11. | CZ: Obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila sklene izključni izvajalec. Ko se umakne pravica do monopola za obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskriminatorni osnovi na voljo ustaljenim češkim ponudnikom storitev. Obvezno zdravstveno zavarovanje izvajajo le licencirani ponudniki v češki lasti. |
| --- | --- |

11.

CZ: Obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila sklene izključni izvajalec. Ko se umakne pravica do monopola za obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskriminatorni osnovi na voljo ustaljenim češkim ponudnikom storitev. Obvezno zdravstveno zavarovanje izvajajo le licencirani ponudniki v češki lasti.

| 12. | EE: Obvezne storitve socialnega varstva niso komitirane. |
| --- | --- |

12.

EE: Obvezne storitve socialnega varstva niso komitirane.

| 13. | HU: Sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001. |
| --- | --- |

13.

HU: Sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001.

| 14. | HU: Prenos osebnih podatkov, bančnih skrivnosti, skrivnosti o vrednostnih papirjih in/ali kakršnih koli poslovnih skrivnosti ni dovoljen. |
| --- | --- |

14.

HU: Prenos osebnih podatkov, bančnih skrivnosti, skrivnosti o vrednostnih papirjih in/ali kakršnih koli poslovnih skrivnosti ni dovoljen.

| 15. | HU: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Madžarskem, sprejeti posebno pravno obliko. |
| --- | --- |

15.

HU: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Madžarskem, sprejeti posebno pravno obliko.

| 16. | HU: Zavarovalniške, bančniške storitve in storitve upravljanja z vrednostnimi papirji in kolektivnimi naložbami morajo opravljati ločeno in neodvisno kapitalizirani ponudniki finančnih storitev. |
| --- | --- |

16.

HU: Zavarovalniške, bančniške storitve in storitve upravljanja z vrednostnimi papirji in kolektivnimi naložbami morajo opravljati ločeno in neodvisno kapitalizirani ponudniki finančnih storitev.

| 17. | MT: Za obveze iz načina (3) na podlagi zakonov, ki urejajo nadzor nad menjavo, lahko nerezidenti, ki želijo izvajati storitve tako, da registrajo lokalno podjetje, to storijo s predhodnim dovoljenjem Centralne banke Malte. Za podjetja, ki sodelujejo z nerezidenčnimi pravnimi ali fizičnimi osebami, znaša minimalni delniški kapital vsaj 10 000 malteških lir, od katerih mora biti plačanih 50 %. Delež nerezidentov mora biti plačan s sredstvi iz tujine. Podjetja, v katerih so udeležene pravne ali fizične nerezidenčne osebe, morajo zaprositi za dovoljenje Ministrstva za finance, s katerim lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo prostore. |
| --- | --- |

17.

MT: Za obveze iz načina (3) na podlagi zakonov, ki urejajo nadzor nad menjavo, lahko nerezidenti, ki želijo izvajati storitve tako, da registrajo lokalno podjetje, to storijo s predhodnim dovoljenjem Centralne banke Malte. Za podjetja, ki sodelujejo z nerezidenčnimi pravnimi ali fizičnimi osebami, znaša minimalni delniški kapital vsaj 10 000 malteških lir, od katerih mora biti plačanih 50 %. Delež nerezidentov mora biti plačan s sredstvi iz tujine. Podjetja, v katerih so udeležene pravne ali fizične nerezidenčne osebe, morajo zaprositi za dovoljenje Ministrstva za finance, s katerim lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo prostore.

| 18. | MT: Za obveze iz načina (4) se zahteve iz malteških zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na vstop, bivanje, pridobitev nepremičnin, delo in ukrepe socialne varnosti še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači kakor tudi kolektivni pogodbi o plačah. Za izdajo dovoljenj za vstop, delo in bivanje je odgovorna Vlada Malte. |
| --- | --- |

18.

MT: Za obveze iz načina (4) se zahteve iz malteških zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na vstop, bivanje, pridobitev nepremičnin, delo in ukrepe socialne varnosti še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači kakor tudi kolektivni pogodbi o plačah. Za izdajo dovoljenj za vstop, delo in bivanje je odgovorna Vlada Malte.

| 19. | MT: Za obveze iz načinov (1) in (2) lahko na podlagi zakonov, ki urejajo nadzor nad menjavo, rezidenti letno prenesejo v tujino portfeljske naložbe v višini do 5 000 malteških lir. Za zneske nad 5 000 malteških lir je potrebno dovoljenje organov za nadzor nad menjavo. |
| --- | --- |

19.

MT: Za obveze iz načinov (1) in (2) lahko na podlagi zakonov, ki urejajo nadzor nad menjavo, rezidenti letno prenesejo v tujino portfeljske naložbe v višini do 5 000 malteških lir. Za zneske nad 5 000 malteških lir je potrebno dovoljenje organov za nadzor nad menjavo.

| 20. | MT: Rezidenti lahko najemajo posojila v tujini brez predhodnega dovoljenja organov za nadzor nad menjavo, če obdobje posojila presega tri leta. Vendar pa je taka posojila treba registrirati pri Centralni banki. |
| --- | --- |

20.

MT: Rezidenti lahko najemajo posojila v tujini brez predhodnega dovoljenja organov za nadzor nad menjavo, če obdobje posojila presega tri leta. Vendar pa je taka posojila treba registrirati pri Centralni banki.

| 21. | PL: Na Poljskem se v finančnem sektorju izvajajo previdnostni ukrepi. Ti lahko zahtevajo spremembo trenutno veljavnih pravil, kakor tudi pripravo na nove zakone. |
| --- | --- |

21.

PL: Na Poljskem se v finančnem sektorju izvajajo previdnostni ukrepi. Ti lahko zahtevajo spremembo trenutno veljavnih pravil, kakor tudi pripravo na nove zakone.

| 22. | SK: Sprejem novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001. |
| --- | --- |

22.

SK: Sprejem novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojen z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001.

| 23. | SK: Izključni izvajalci ponujajo naslednje zavarovalniške storitve: obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, obvezno zavarovanje za letalski prevoz, zavarovanje odgovornosti delodajalca za poškodbe ali poklicne bolezni mora izvesti slovaška zavarovalnica Socialna pojistovna. Osnovno zdravstveno zavarovanje izvajajo slovaška podjetja za zdravstveno zavarovanje, ki imajo licenco slovaškega ministrstva z zdravje za izvajanje zdravstvenega zavarovanja v skladu z zakonom 273/1994 Coll. Pokojninski skladi in zdravstveno zavarovanje se zaupajo zavarovalnici Socialna pojistovna. |
| --- | --- |

23.

SK: Izključni izvajalci ponujajo naslednje zavarovalniške storitve: obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, obvezno zavarovanje za letalski prevoz, zavarovanje odgovornosti delodajalca za poškodbe ali poklicne bolezni mora izvesti slovaška zavarovalnica Socialna pojistovna. Osnovno zdravstveno zavarovanje izvajajo slovaška podjetja za zdravstveno zavarovanje, ki imajo licenco slovaškega ministrstva z zdravje za izvajanje zdravstvenega zavarovanja v skladu z zakonom 273/1994 Coll. Pokojninski skladi in zdravstveno zavarovanje se zaupajo zavarovalnici Socialna pojistovna.

| 24. | SI: Sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojena z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001. |
| --- | --- |

24.

SI: Sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojena z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirjem, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19 Sklepa št. 2/2001.

| 25. | SI: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Sloveniji, sprejeti posebno pravno obliko. |
| --- | --- |

25.

SI: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Sloveniji, sprejeti posebno pravno obliko.

| 26. | SI: Zavarovalniške in bančniške dejavnosti morajo opravljati ločeni izvajalci finančnih storitev. |
| --- | --- |

26.

SI: Zavarovalniške in bančniške dejavnosti morajo opravljati ločeni izvajalci finančnih storitev.

| 27. | SI: Investicijske storitve lahko izvajajo samo banke in investicijske družbe. |
| --- | --- |

27.

SI: Investicijske storitve lahko izvajajo samo banke in investicijske družbe.

| A. | Zavarovanje in z njim povezane storitve |
| --- | --- |

A.

| 1. | Čezmejno opravljanje storitev |
| --- | --- |

1.

AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), je prepovedano.

AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Avstriji.

AT: Višji davek na zavarovalne premije je zaradi zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Pri višjem davku se lahko priznajo izjeme.

CY: Tuji zavarovatelji, ki imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika (na podlagi meril varnega poslovanja) lahko izvajajo storitve pozavarovanja in retrocesije za zavarovalnice, ki so registrirane in licencirane na Cipru.

CY: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu.

Ponudniki zavarovalniških storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje:

| — | za opravljanje storitev, skupaj s pozavarovanjem,
  in |
| --- | --- |

—

za opravljanje storitev, skupaj s pozavarovanjem,

in

| — | za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. |
| --- | --- |

—

za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami.

Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem.

DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti.

DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalniških družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov.

DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji.

DE: Če ima tuja zavarovalniška družba podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nemčiji v zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je ustanovljena v Nemčiji.

FI: Samo zavarovatelji s sedežem v Evropskem gospodarskem prostoru ali s podružnico na Finskem lahko ponujajo zavarovalniške storitve, navedene v pododstavku 3(a) Dogovora.

FI: Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov je pogoj stalni kraj poslovanja v Evropskem gospodarskem prostoru.

FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti.

HU: Podsektor A.1 (neposredno zavarovanje): Samo podjetniki, ki se ukvarjajo z mednarodno poslovno dejavnostjo, ki je navedena v pravnih pravilih deviznega poslovanja, lahko kupijo storitve. Zavarovani so lahko le zavarovalniški dogodki v tujini.

IT: Brez obvez za poklic aktuarja.

IT: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem nevarnosti, povezanih z izvozom, ki ga rezidenti Italije opravijo na pariteti CIF, lahko opravljajo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti.

IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, do katerih lahko pride v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.

LV: Brez obvez za pododstavek B.3(a) Dogovora.

MT: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini.

PT: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem za zračni in pomorski prevoz, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v ES; kot posredniki pri tovrstnih zavarovalnih poslih lahko na Portugalskem delujejo samo osebe s stalnim prebivališčem ali gospodarske družbe s sedežem v ES.

SK: Tržna prisotnost je potrebna za zagotavljanje storitev:

| — | življenjskega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Slovaškem, |
| --- | --- |

—

življenjskega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Slovaškem,

| — | zavarovanja lastnine na ozemlju Slovaške, |
| --- | --- |

—

zavarovanja lastnine na ozemlju Slovaške,

| — | zavarovanja odgovornosti za izgube premoženja ali materialne škode, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Slovaške, |
| --- | --- |

—

zavarovanja odgovornosti za izgube premoženja ali materialne škode, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Slovaške,

| — | zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost. |
| --- | --- |

—

zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost.

SI: Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji.

SI: Podsektorji A.2, A.3 in A.4 (pozavarovanje in retrocesija, posredovanje zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja je dovoljeno samo prek ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če tuji ponudnik storitev in švedska zavarovalniška družba pripadata isti skupini družb ali imata sklenjen sporazum o sodelovanju.

| 2. | Poraba v tujini |
| --- | --- |

2.

AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), je prepovedano.

AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti ali podružnica, ustanovljena v Avstriji.

AT: Višji davek na zavarovalne premije je zaradi zavarovalnih pogodb (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji. Pri višjem davku se lahko priznajo izjeme.

CY: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Spodaj navedene zavarovalniške storitve niso na voljo v tujini.

| — | Življenjsko zavarovanje oseb s stalnim prebivališčem na Češkem, |
| --- | --- |

—

Življenjsko zavarovanje oseb s stalnim prebivališčem na Češkem,

| — | zavarovanje lastnine na ozemlju Češke, |
| --- | --- |

—

zavarovanje lastnine na ozemlju Češke,

| — | zavarovanje odgovornosti za izgube premoženja ali materialne škode, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Češke. |
| --- | --- |

—

zavarovanje odgovornosti za izgube premoženja ali materialne škode, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Češke.

DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti.

DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalniškimi družbami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalniških družb z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov.

DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji.

DE: Če ima tuja zavarovalniška družba podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v Nemčiji v zvezi z mednarodnim prevozom samo s podružnico, ki je ustanovljena v Nemčiji.

FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti.

HU: Podsektor A.1 (neposredno zavarovanje): Samo podjetniki, ki se ukvarjajo z mednarodno poslovno dejavnostjo, ki je navedena v pravnih pravilih deviznega poslovanja, lahko kupijo storitve. Zavarovani so lahko le zavarovalniški dogodki v tujini.

IT: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem nevarnosti, povezanim z izvozom, ki ga rezidenti Italije opravijo na pariteti CIF, lahko opravljajo samo zavarovalna podjetja s sedežem v Skupnosti.

IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalniške družbe, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek se ne uporablja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.

MT: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini.

PT: Zavarovalne posle v zvezi z zavarovanjem za zračni in pomorski prevoz, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko opravljajo samo podjetja s sedežem v ES; kot posredniki pri takšnih zavarovalnih poslih lahko na Portugalskem delujejo samo osebe s stalnim prebivališčem ali gospodarske družbe s sedežem v ES.

SK: Zavarovalniške storitve, zajete v načinu (1), razen zgoraj omenjenega zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, niso na voljo v tujini.

SI: Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške ustanove, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji.

SI: pozavarovalna podjetja v Sloveniji imajo prednost pri zbiranju zavarovalnih premij. Če ta podjetja ne morejo izenačiti vseh tveganj, so lahko ta pozavarovana in retrocesirana na tujem. (Ni omejitev po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah).

| 3. | Tržna prisotnost |
| --- | --- |

3.

AT: Dovoljenje za podružnice tujih zavarovateljev se mora zavrniti, če zavarovatelj v matični državi nima pravne oblike, ki je ustrezna ali primerljiva z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem.

BE: Vsaka javna ponudba za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev, ki jo da oseba, gospodarska družba ali ustanova zunaj jurisdikcije ene od držav članic Evropske skupnosti, ali je dana v njenem imenu, se predloži v odobritev ministru za finance.

CY: Podsektor A.1 (neposredno zavarovanje):

Nobeden od zavarovateljev ne more delovati na Cipru ali s Cipra, razen če ima dovoljenje, ki ga na podlagi zakonov o zavarovalnicah izda glavni zavarovalniški nadzornik.

Tuje zavarovalnice lahko na Cipru delujejo z ustanovitvijo podružnice ali zastopstva. Da lahko tuji zavarovatelj sploh ustanovi podružnico ali zastopstvo, mora imeti predhodno dovoljenje za delovanje v matični državi.

Za sodelovanje nerezidentov z zavarovalnicami, registriranimi na Cipru, je potrebno predhodno dovoljenje Centralne banke. Obseg tujega sodelovanja je določen za vsak primer posebej v skladu z gospodarskimi potrebami.

CY: Podsektor A.2 (pozavarovanje in retrocesija):

Na Cipru podjetja ne morejo delovati kot pozavarovatelji, razen če imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika.

Nerezidenti lahko v družbe za pozavarovanje investirajo le s predhodnim dovoljenjem Centralne banke. Delež tujega sodelovanja v kapitalu lokalnih družb za pozavarovanje je določen za vsak primer posebej. Zaenkrat ni lokalnih družb za pozavarovanje.

CY: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji zakona o zavarovalništvu.

Ponudniki zavarovalniških storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje:

| — | za opravljanje storitev, skupaj s pozavarovanjem,
  in |
| --- | --- |

—

za opravljanje storitev, skupaj s pozavarovanjem,

in

| — | za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami. |
| --- | --- |

—

za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi strankami.

Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem.

ES: Pred ustanovitvijo podružnice ali zastopstva v Španiji za ponudbo določenih vrst zavarovanja mora tuji zavarovatelj dobiti dovoljenje za poslovanje v istih vrstah zavarovanja v svoji državi porekla za najmanj pet let.

ES, EL: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja predstavništev podjetij ali druge stalne prisotnosti zavarovalniških družb, razen če so takšna podjetja ustanovljena kot agencije, podružnice ali sedeži.

EE: Podsektor A.1 (neposredno zavarovanje): Ni omejitev, razen tega, da lahko pravni organ zavarovalniške delniške družbe s sodelovanjem tujega kapitala vključuje državljane tujih držav v skladu z deležem tujega sodelovanja, vendar pa mora polovica članov upravnega odbora, vodja uprave hčerinske družbe ali neodvisnega podjetja imeti stalno prebivališče v Estoniji.

FI: Glavni direktor, vsaj en revizor in najmanj polovica ustanoviteljev in članov upravnega odbora ter nadzornega odbora zavarovalniške družbe ima stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za socialne zadeve in zdravje prizna izjemo.

FI: Tuji zavarovatelji ne morejo dobiti dovoljenja na Finskem kot podružnica za izvajanje zakonskega socialnega zavarovanja (zakonsko pokojninsko zavarovanje, zakonsko nezgodno zavarovanje).

FI: Generalni zastopnik tuje zavarovalnice mora imeti stalno prebivališče na Finskem, razen če ima gospodarska družba svoj sedež v Ekonomskem gospodarskem prostoru.

FR: Za ustanavljanje podružnic se zahteva posebno dovoljenje za predstavnika podružnice.

HU: Neposredne podružnice so zavezane, ko se zavežejo s Sporazumom GATS in določili v njem.

HU: Vodstvo finančne ustanove naj ima vsaj dva člana, ki sta madžarska državljana, rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah in imata na Madžarskem stalno prebivališče vsaj eno leto.

IE: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja predstavniških podjetij.

IT: Dostop do poklica aktuarja je omejen samo na fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.

IT: Dovoljenje za ustanavljanje podružnic je pogojeno z oceno nadzornih organov.

LV: Podsektorja A.1 in A.2 (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija): Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo tuje zavarovalnice sprejeti posebno pravno obliko.

LV: Podsektor A.3 (posredovanje zavarovanja): Posrednik je lahko samo fizična oseba (državljanstvo se ne zahteva) in lahko izvaja storitve v imenu zavarovalniškega podjetja, ki ima dovoljenje latvijskega organa za nadziranje zavarovalnic.

LT: zavarovalnice ne smejo ponujati življenjskega in neživljenjskega zavarovanja hkrati. Za ti dve vrsti (a) in (b) je potrebna ločena registracija.

MT: Lahko je pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb.

PL: Podsektorji od A.1 do A.3 (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija):

Mogoča je le ustanovitev delniške družbe ali podružnice s predhodnim dovoljenjem. V tujino se ne sme investirati več kot 5 % zavarovalniških skladov. Oseba, ki se ukvarja z dejavnostjo posredovanja zavarovanja, mora imeti licenco. Posredniki zavarovanja morajo biti ustanovljeni lokalno.

PL: Podsektor A.4 (pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.

PT: Tuje gospodarske družbe lahko na Portugalskem posredujejo zavarovanje samo preko gospodarske družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice Skupnosti.

PT: Za ustanovitev podružnice na Portugalskem morajo tuje gospodarske družbe dokazati, da imajo vsaj pet let operativnih izkušenj.

SK: Večina članov uprave zavarovalniške družbe mora prebivati na Slovaškem.

Za izvajanje zavarovalniških storitev je potrebno dovoljenje. Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Slovaškem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek hčerinskih podjetij z registriranim sedežem na Slovaškem, v skladu s pogoji zakona o zavarovanju. Zavarovalno poslovanje pomeni zavarovalne dejavnosti skupaj s posredniškimi in pozavarovalnimi dejavnostmi.

Posredniške dejavnosti, katerih namen je sklenitev zavarovalne pogodbe med tretjo stranko in zavarovalnico, lahko opravljajo fizične ali pravne osebe, ki prebivajo na Slovaškem, za dobro zavarovalnice pa morajo imeti dovoljenje organa za nadzor zavarovalnic.

Posredniška pogodba, katere namen je sklenitev zavarovalniške pogodbe tretje stranke z zavarovalnico, je lahko sklenjena s strani domače ali tuje zavarovalniške družbe, potem ko organ za nadzor zavarovalnic izda dovoljenje.

Finančni viri določenih zavarovalnih skladov licenciranih upraviteljev zavarovanja, ki izvirajo od imetnikov zavarovalnih ali pozavarovalnih polic, ki prebivajo ali imajo registriran sedež na Slovaškem, morajo biti položeni v rezidenčni banki na Slovaškem in ne morejo biti preneseni na tuje.

SI: Podsektor A.1 (neposredno zavarovanje):

Za ustanovitev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Tujci lahko zavarovalnico ustanovijo samo v obliki mešane družbe z domačo osebo, največji dovoljeni delež tujega sodelovanja je 99 %.

Omejitev največjega dovoljenega deleža tujega sodelovanja bo odpravljena, ko stopi v veljavo novi zakon o zavarovalniških družbah.

Tujci lahko pridobijo ali povečajo delež v domači zavarovalnici s predhodnim dovoljenjem Ministrstva za finance.

Ob izdaji licence ali odobritve za pridobitev delnic domačega podjetja Ministrstvo za finance upošteva naslednja merila:

| — | porazdelitev lastništva delnic in obstoj delničarjev iz različnih držav, |
| --- | --- |

—

porazdelitev lastništva delnic in obstoj delničarjev iz različnih držav,

| — | ponudbo novih zavarovalniških izdelkov in prenos sorodnega znanja, če je tuji vlagatelj zavarovalnica. |
| --- | --- |

—

ponudbo novih zavarovalniških izdelkov in prenos sorodnega znanja, če je tuji vlagatelj zavarovalnica.

Brez obvez za tuje sodelovanje v zavarovalnicah, ki so v postopku privatizacije.

Članstvo v vzajemni zavarovalniški ustanovi je omejeno na podjetja, ki so ustanovljena v Sloveniji, in na domače fizične osebe.

SI: Podsektor A.2 (pozavarovanje in retrocesija):

Tuje sodelovanje v družbi za pozavarovanje je omejeno s kontrolnim deležem kapitala. (Ni omejitev, razen za podružnice po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah).

SI: Podsektorja A.3 in A.4 (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve):

Za izvajanje storitev svetovanja in likvidacije škod je potrebna registracija pravnega subjekta z dovoljenjem predsedstva zavarovalnice.

Aktuarji in ocenjevalci škode lahko storitve izvajajo samo prek strokovne ustanove.

Delovanje je omejeno na neposredno zavarovanje in pozavarovanje.

Za samostojne lastnike se zahteva prebivališče v Sloveniji.

SE: Podjetja za zavarovalno posredništvo, ki niso registrirana na Švedskem, lahko ustanovijo tržno prisotnost samo s podružnico.

SE: Za družbe za neživljenjsko zavarovanje, ki niso registrirane na Švedskem in poslujejo na Švedskem se – namesto obdavčitve glede na neto rezultat – uporablja obdavčitev, ki temelji na dohodku od premij neposrednega zavarovanja.

SE: Ustanovitelj zavarovalniške družbe je fizična oseba s stalnim prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali pravna oseba, registrirana v Evropskem gospodarskem prostoru.

| 4. | Prisotnost fizičnih oseb |
| --- | --- |

4.

CY: Brez obvez.

PL:

Podsektorji od A.1 do A.3 (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: za posrednike zavarovanja se zahteva stalno prebivališče.

Podsektor A.4 (pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, SE, SI, SK, UK:

Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih specifičnih omejitev:

AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.

DK: Generalni agent zavarovalniške podružnice mora imeti stalno prebivališče na Danskem zadnji dve leti, razen če je državljan ene od držav članic Skupnosti. Minister za trgovino in industrijo lahko prizna izjemo.

DK: Za večino članov upravnega odbora družbe in za menedžerje se zahteva stalno prebivališče. Vendar pa lahko minister za trgovino in industrijo prizna izjemo. Izjeme se prizna na nediskriminatorni osnovi.

ES, IT: Za poklic aktuarja se zahteva stalno prebivališče.

EL: Večina članov upravnega odbora družbe, ustanovljene v Grčiji, je državljanov ene od držav članic Skupnosti.

SI: Za aktuarje in ocenjevalce škode se zahteva stalno prebivališče in strokovni izpit, članstvo v Slovenskem aktuarskem društvu in aktivno znanje slovenščine.

| B. | Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) |
| --- | --- |

B.

| 1. | Čezmejno opravljanje storitev |
| --- | --- |

1.

BE: V Belgiji se zahteva ustanova za zagotavljanje svetovalnih storitev v zvezi z naložbami.

CY: Brez obvez.

CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovina z izvedenimi produkti, prenosljivimi vrednostnimi papirji in drugimi prenosljivimi instrumenti ter finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje sredstev, storitve poravnav in obračunov finančnih sredstev, storitve svetovanja, posredovanja in druge pomožne storitve, povezane s temi storitvami: Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem, lahko:

| — | opravljajo storitve pologa, |
| --- | --- |

—

opravljajo storitve pologa,

| — | trgujejo z deviznimi sredstvi, |
| --- | --- |

—

trgujejo z deviznimi sredstvi,

| — | opravijo čezmejna nedenarna plačila. |
| --- | --- |

—

opravijo čezmejna nedenarna plačila.

Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v primeru čeških rezidentov brez bančniških pooblastil za:

| (a) | odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških državljanov; |
| --- | --- |

(a)

odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških državljanov;

| (b) | kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb); |
| --- | --- |

(b)

kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb);

| (c) | odobritev denarnih posojil in jamstev; |
| --- | --- |

(c)

odobritev denarnih posojil in jamstev;

| (d) | poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(d)

poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti;

| (e) | nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju; |
| --- | --- |

(e)

nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju;

| (f) | izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu. |
| --- | --- |

(f)

izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu.

EE: Podsektor B.1 (sprejem pologov): Zahteva se dovoljenje banke Eesti Pank in registracija kot delniška družba, hčerinsko podjetje ali podružnica, kot to določajo estonski zakoni.

EE, LT: Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje, samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov.

HU: Brez obvez.

IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami zahteva (I) dovoljenje na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska družba ali pa samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (v nekaterih primerih dovoljenje ni potrebno, npr. če ponudnik storitev iz tretje države nima tržne prisotnosti na Irskem in storitev ne izvaja za posameznike) ali (II) dovoljenje v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah.

IT: Brez obvez za ‚promotori di servizi finanziari’ (prodajalce finančnih storitev).

LT: Upravljanje pokojninskih skladov: Zahteva se poslovna prisotnost.

MT:

Podsektorja B.1 in B.2 (sprejemanje pologov in vse vrste posojil): Ne obstajajo.

Podsektor B.11 (ponujanje in posredovanje finančnih podatkov): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih podatkov.

Podsektor B.12 (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez.

PL:

Podsektor B.11 (ponujanje in posredovanje finančnih podatkov): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.

Podsektor B.12 (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez.

SK: Trgovanje z izvedenimi produkti, s prenosljivimi vrednostnimi papirji in ostalimi prenosnimi instrumenti ter finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, finančno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva. Brez obvez.

SK:

| (i) | Storitve pologa opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. |
| --- | --- |

(i)

Storitve pologa opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

| (ii) | Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

(ii)

Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji.

| (iii) | Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. |
| --- | --- |

(iii)

Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

| (iv) | Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:






  (a) | odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov brez bančniških pooblastil, razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:

(a)

odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov brez bančniških pooblastil, razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini;

| (b) | kapitalska plačila v tujini; |
| --- | --- |

(b)

kapitalska plačila v tujini;

| (c) | pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti.

| (v) | Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 tisoč SKK in plemenitih kovin, je podvržen zahtevam za poročanje. |
| --- | --- |

(v)

Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 tisoč SKK in plemenitih kovin, je podvržen zahtevam za poročanje.

| (vi) | Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje. |
| --- | --- |

(vi)

Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje.

| (vii) | Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške. |
| --- | --- |

(vii)

Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške.

SI:

Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov in sorodne storitve svetovanja in pomožne finančne storitve: Brez obvez.

Podsektorja B.11 in B.12 (ponujanje in prenos finančnih podatkov, svetovanje in druge pomožne finančne storitve, razen tistih, ki so povezane s sodelovanjem pri izdaji menic zakladnice ter z upravljanjem pokojninskih skladov): Ne obstajajo.

Vsi ostali podsektorji:

Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil vseh vrst) in sprejemanje garancij in obvez od tujih kreditnih ustanov s strani domačih pravnih subjektov in samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta z začetkom veljave novega zakona o deviznem poslovanju).

Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

Tujci lahko tuje vrednostne papirje v prodajo ponudijo le prek domačih bank in borzno posredniškega podjetja. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v Sloveniji.

| 2. | Poraba v tujini |
| --- | --- |

2.

CY: Brez obvez, razen za podsektor B.6(e) (trgovina s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Ne obstajajo.

CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovina z izvedenimi produkti in s plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje sredstev, storitve poravnav ter obračunov za izvedene produkte, in svetovanje, posredništvo ter ostale pomožne finančne storitve, povezane z naštetimi: Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko:

| — | opravljajo storitve pologa, |
| --- | --- |

—

opravljajo storitve pologa,

| — | trgujejo z deviznimi sredstvi, |
| --- | --- |

—

trgujejo z deviznimi sredstvi,

| — | opravijo čezmejna nedenarna plačila. |
| --- | --- |

—

opravijo čezmejna nedenarna plačila.

Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, je potrebno v primeru čeških rezidentov brez bančniških pooblastil za:

| (a) | odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških državljanov; |
| --- | --- |

(a)

odpiranje in financiranje računa v tujini s strani čeških državljanov;

| (b) | kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb); |
| --- | --- |

(b)

kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb);

| (c) | odobritev denarnih posojil in jamstev; |
| --- | --- |

(c)

odobritev denarnih posojil in jamstev;

| (d) | poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(d)

poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti;

| (e) | nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju; |
| --- | --- |

(e)

nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih opisuje zakon o deviznem poslovanju;

| (f) | izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu. |
| --- | --- |

(f)

izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu.

DE: Pri izdajah vrednostnih papirjev, denominiranih v nemških markah, je vodilna banka lahko samo kreditna ustanova, hčerinska gospodarska družba ali podružnica s sedežem v Nemčiji.

FI: Plačila vladnih subjektov (izdatki) se prenesejo prek sistema Finnish Postal Giro System, ki ga vzdržuje ustanova Postipankki Ltd. Pri tej zahtevi izjeme niso mogoče zaradi posebnih razlogov Ministrstva za finance.

EL: Potrebna je organizacijska enota za opravljanje hrambenih in depotnih storitev, ki obsegajo vodenje plačil obresti in glavnic, predpisanih za vrednostne papirje, izdane v Grčiji.

HU: Brez obvez.

MT:

Podsektorja B.1 in B.2 (sprejemanje pologov in vse vrste posojil): Ne obstajajo.

Podsektor B.11 (ponujanje in posredovanje finančnih podatkov): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih podatkov.

Podsektorji od B.3 do B.10 in B.12: Brez obvez.

PL:

Podsektor B.11 (ponujanje in posredovanje finančnih podatkov): V primeru porabe teh storitev na tujem se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.

Podsektorji od B.1 do B.10 in B.12: Brez obvez.

SK: Trgovina z izvedenimi produkti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje sredstev in posredovanje: Brez obvez.

SK:

| (i) | Storitve pologa opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. |
| --- | --- |

(i)

Storitve pologa opravljajo le domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

| (ii) | Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

(ii)

Z deviznimi sredstvi lahko poslujejo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Trgovanja na bratislavski borzi se lahko udeležijo le člani borze. Državljani lahko trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia brez omejitev, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji.

| (iii) | Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem. |
| --- | --- |

(iii)

Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

| (iv) | Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:






  (a) | odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov brez bančniških pooblastil, razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:

(a)

odpiranje računa v tujini s strani slovaških rezidentov brez bančniških pooblastil, razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini;

| (b) | kapitalska plačila v tujini; |
| --- | --- |

(b)

kapitalska plačila v tujini;

| (c) | pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od 3 let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

pridobitev finančnega kredita od nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in je odplačilna doba daljša od 3 let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti.

| (v) | Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 tisoč SKK in plemenitih kovin, je podvržen zahtevam za poročanje. |
| --- | --- |

(v)

Izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 tisoč SKK in plemenitih kovin, je podvržen zahtevam za poročanje.

| (vi) | Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje. |
| --- | --- |

(vi)

Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujin je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki ga izda organ za devizno poslovanje.

| (vii) | Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške. |
| --- | --- |

(vii)

Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo zagotovila in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške.

SI:

Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov in sorodne storitve svetovanja in pomožne finančne storitve: Brez obvez.

Podsektorja B.11 in B.12 (ponudba in prenos finančnih podatkov, svetovanje in druge pomožne finančne storitve, razen tistih, ki so povezane s sodelovanjem pri izdaji menic zakladnice ter z upravljanjem pokojninskih skladov): Ne obstajajo.

Vsi ostali podsektorji:

Brez obvez, razen za sprejemanje kreditov (posojil vseh vrst) in sprejemanje garancij in obvez od tujih kreditnih ustanov s strani domačih pravnih subjektov in samostojnih lastnikov. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta z začetkom veljave novega zakona o deviznem poslovanju).

Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

Pravni subjekti, ustanovljeni v Sloveniji, so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov.

UK: Pri izdajah v šterlingih, vključno s privatnimi izdajami, je vodilna banka lahko samo podjetje s sedežem v Evropskem gospodarskem prostoru.

| 3. | Tržna prisotnost |
| --- | --- |

3.

Vse države članice:

| — | Za izvajanje dejavnosti upravljanja investicijskih skladov za naložbe v vrednostne papirje in investicijskih družb (člena 6 in 13 Direktive UCITS 85/611/EGS) je potrebna ustanovitev specializirane družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

—

Za izvajanje dejavnosti upravljanja investicijskih skladov za naložbe v vrednostne papirje in investicijskih družb (člena 6 in 13 Direktive UCITS 85/611/EGS) je potrebna ustanovitev specializirane družbe za upravljanje.

| — | Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov (Člena 8.1 in 15.1. Direktive UCITS, 85/611/EGS). |
| --- | --- |

—

Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov (Člena 8.1 in 15.1. Direktive UCITS, 85/611/EGS).

AT: S trgovanjem z vrednostnimi papirji na borzi se lahko ukvarjajo samo člani avstrijske borze.

AT: Za trgovanje z devizami in tujimi valutami je potrebno dovoljenje Avstrijske nacionalne banke.

AT: Hipotekarne obveznice in komunalne obveznice lahko izdajajo samo banke, ki so specializirane in pooblaščene za to dejavnost.

AT: Za izvajanje storitev upravljanja pokojninskih skladov je potrebna gospodarska družba, ki je specializirana samo za to dejavnost in je v Avstriji registrirana kot delniška družba.

BE: Vsaka javna ponudba za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev, ki jo da oseba, gospodarska družba ali ustanova zunaj jurisdikcije ene od držav članic Evropske skupnosti, ali je dana v njenem imenu, se predloži v odobritev ministru za finance.

CY: V skladu s predpisano zahtevo in na nediskriminatoren način morajo biti banke, ki opravljajo storitve na Cipru, pravni subjekti. Pravni subjekti zajemajo podružnice tujih bank/finančnih ustanov, registrirane na Cipru.

CY: Posredno ali neposredno lastništvo ali volilne pravice v banki s strani osebe ali njegovih/njenih družabnikov ne smejo presegati 10 %, razen v primeru predhodnega dovoljenja Centralne banke.

CY: K zgornjemu je treba dodati še to: v treh obstoječih bankah, ki kotirajo na borzi, je neposredno in posredno lastništvo delnic ali pridobitev deleža kapitala s strani tujcev omejeno na 0,5 % za posameznika ali organizacijo oziroma na skupaj 6,0 %.

CY:

Podsektorji od B.1 do B.5 in B.6(b) (sprejemanje pologov, vse vrste posojil, finančni najem, vse storitve plačil in prenosa denarja, garancije in zaveze in trgovina s tujimi valutami):

Za nove banke veljajo naslednje zahteve:

| (a) | Za opravljanje bančniškega poslovanja je potrebno dovoljenje Centralne banke. Pred izdajo dovoljenja lahko Centralna banka opravi preverjanje gospodarskih potreb. |
| --- | --- |

(a)

Za opravljanje bančniškega poslovanja je potrebno dovoljenje Centralne banke. Pred izdajo dovoljenja lahko Centralna banka opravi preverjanje gospodarskih potreb.

| (b) | Podružnice tujih bank morajo biti registrirane na Cipru v skladu z zakonom gospodarskih družb in licencirane v skladu z zakonom o bančništvu. |
| --- | --- |

(b)

Podružnice tujih bank morajo biti registrirane na Cipru v skladu z zakonom gospodarskih družb in licencirane v skladu z zakonom o bančništvu.

Podsektor B.6(e) (trgovina s prenosljivimi vrednostnimi papirji):

Samo člani (borzni posredniki) ciprske borze lahko izvajajo storitve, ki se nanašajo na posredništvo vrednostnih papirjev na Cipru. Podjetja, ki delujejo kot posredniki, lahko zaposlijo le posameznike, ki lahko poslujejo kot posredniki, če so ustrezno licencirani. Banke in zavarovalnice ne morejo opravljati teh storitev.

Borzno posredniško podjetje je lahko registrirano kot član ciprske borze, če je bilo ustanovljeno in registrirano v skladu s ciprskim zakonom o gospodarskih družbah.

Podsektor B.6(a), (c), (d) in (f), ter od B.7 do B.12: Brez obvez.

CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovina z izvedenimi produkti in s plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav ter obračunov za izvedene produkte in svetovanje, posredništvo ter ostale pomožne finančne storitve, povezane z naštetimi: Brez obvez.

CZ: Ne obstajajo, razen to, da:

Bančne storitve lahko izvajajo samo češke banke ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Češke narodne banke in sporazum z Ministrstvom za finance.

Odobritev dovoljenja temelji na upoštevanju meril, ki so v skladu s Sporazumom GATS. Hipotečna posojila lahko dajejo le češke banke.

Banke so lahko ustanovljene le v obliki delniških družb. Nakup delnic obstoječih bank je pogojen s predhodno odobritvijo Češke narodne banke.

Z vrednostnimi papirji se lahko javno trguje, če je izdano ustrezno dovoljenje in odobren prospekt, ki opredeljuje varnost.

Pooblastilo se ne izda, če je javna trgovina z vrednostnimi papirji v konfliktu z interesi vlagateljev, če ni v skladu s finančno politiko vlade ali če se ne ujema z zahtevami finančnega trga (1).

Za ustanovitev in dejavnosti trgovcev z vrednostnimi papirji, borznih posrednikov, borze ali organizatorjev trga OTC, investicijskih družb in investicijskih skladov je potrebno dovoljenje organov, ki je povezano z usposobljenostjo, poštenostjo, upravljanjem in materialnimi zahtevami.

Storitve poravnav in obračunov za vse mogoče načine plačila spremlja in pregleduje Češka narodna banka ter tako zagotavlja gladko in ekonomično poslovanje.

DK: Finančne ustanove lahko sodelujejo pri trgovanju z vrednostnimi papirji na kopenhagenski borzi samo s podružnicami, registriranimi na Danskem.

FI: Vsaj polovica ustanoviteljev, članov upravnega odbora, nadzornega odbora in delegatov, generalni direktor, pooblaščeni zastopnik podjetja in oseba, pooblaščena za podpisovanje v imenu kreditne ustanove, morajo imeti stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za finance prizna izjemo. Vsaj en revizor ima stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru.

FI: Borzni posrednik (posameznik) na borzi izvedenih vrednostnih papirjev ima stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru. Izjeme pri izpolnjevanju te zahteve se lahko priznajo pod pogoji, ki jih določi Ministrstvo za finance.

FI: Plačila vladnih subjektov (izdatki) se prenesejo prek sistema Finnish Postal Giro System, ki ga vzdržuje ustanova Postipankki Ltd. Pri tej zahtevi izjeme niso mogoče zaradi posebnih razlogov Ministrstva za finance.

FR: Poleg francoskih kreditnih ustanov so lahko pri izdajah, denominiranih v francoskih frankih, vodilne banke samo francoske hčerinske gospodarske družbe (po francoskem pravu) nefrancoskih bank, ki pridobijo dovoljenje na osnovi zadostnih sredstev in obveznosti, ki jih ima v Parizu francoska hčerinska gospodarska družba nefrancoske banke, ki kandidira. Ti pogoji veljajo za vodilne banke, ki vodijo knjige. Nefrancoska banka je lahko, brez omejitev ali zahteve glede ustanavljanja, sovodilna banka (jointly-lead manager) ali pridružena vodilna banka (co-lead manager) pri izdajanju obveznic, denominiranih v eurih in frankih.

EL: Finančne ustanove se lahko ukvarjajo s trgovanjem z vrednostnimi papirji, ki kotirajo na atenski borzi, samo preko borznih podjetij, registriranih v Grčiji.

EL: Za ustanovitev in dejavnosti podružnic se mora uvoziti minimalni znesek tuje valute, ki se pretvori v drahme in shrani v Grčiji, dokler tuja banka posluje v Grčiji:

| — | do štirih (4) podružnic je ta minimalni znesek enak polovici minimalnega zneska delniškega kapitala, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji, |
| --- | --- |

—

do štirih (4) podružnic je ta minimalni znesek enak polovici minimalnega zneska delniškega kapitala, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji,

| — | za delovanje dodatnih podružnic mora biti minimalni znesek kapitala enak minimalnemu delniškemu kapitalu, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji. |
| --- | --- |

—

za delovanje dodatnih podružnic mora biti minimalni znesek kapitala enak minimalnemu delniškemu kapitalu, ki se zahteva za registracijo kreditne ustanove v Grčiji.

HU: Neposredne podružnice so zavezane, ko se zavežejo s Sporazumom GATS in določili v njem.

HU: Neposredno ali posredno lastništvo ali volilne pravice v kreditni ustanovi posameznega delničarja, ki ni kreditna ustanova, zavarovalnica ali investicijsko podjetje, ne smejo presegati 15 %.

HU: Vodstvo finančne ustanove naj ima vsaj dva člana, ki sta madžarska državljana, rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah in imata na Madžarskem stalno prebivališče vsaj eno leto.

HU: Dolgoročno lastništvo države lahko obsega najmanj 25 % + 1 volilnih pravic v banki Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt.

IE: V primeru kolektivnih naložbenih shem, ki so ustanovljene kot skupni investicijski skladi in družbe s spremenljivim kapitalom (razen kolektivnih naložbenih podjemov, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje, KNPVP), morajo biti skrbnik/depozitar in družba za upravljanje registrirani na Irskem ali v drugi državi članici Skupnosti. V primeru naložbenih komanditnih družb mora biti vsaj en glavni partner registriran na Irskem.

IE: Oseba, ki želi postati član borze na Irskem, mora biti (I) pooblaščena na Irskem, za kar mora biti registrirana ali mora biti partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem na Irskem, ali (II) biti pooblaščena v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah.

IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami zahteva (I) pooblastilo na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska ali pa je samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (nadzorni organ lahko pooblasti tudi podružnice oseb iz tretjih držav) ali (II) pooblastilo v drugi državi članici v skladu z Direktivo ES o investicijskih storitvah.

IT: Javno ponudbo vrednostnih papirjev (kot je predvidena v členu 18 Zakona 216/74), ki niso delnice ali dolžniški vrednostni papirji (vključno z zamenljivimi dolžniškimi vrednostnimi papirji) lahko dajo samo italijanske družbe z omejeno odgovornostjo, uradno odobrene tuje gospodarske družbe, javni organi ali gospodarske družbe, ki pripadajo lokalnim oblastem, katerih prenesen kapital ni nižji od 2 milijard Lit.

IT: Centralizirane depozitne, skrbniške in upravne storitve lahko za državne vrednostne papirje opravlja samo Banka Italije ali pa Monte Titoli SpA za delnice, participativne vrednostne papirje in druge obveznice, s katerimi se trguje na reguliranem trgu.

IT: V primeru kolektivnih naložbenih shem, ki niso harmonizirani KNPVP po Direktivi 85/611/EGS, mora biti skrbnik/depozitar registriran v Italiji ali v drugi državi članici Evropske skupnosti, pri čemer je ustanovljen prek podružnice v Italiji. Samo banke, zavarovalniške družbe, investicijske družbe za vrednostne papirje, ki imajo svoj glavni sedež v Evropski skupnosti, lahko izvajajo dejavnosti upravljanja s sredstvi pokojninskih skladov. Družbe za upravljanje (zaprti naložbeni skladi in nepremičninski skladi) morajo biti prav tako registrirane v Italiji.

IT: Pri zagotavljanju prodaje od-vrat-do-vrat morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s stalnim prebivališčem na ozemlju države članice Evropskih skupnosti.

IT: Kliring in poravnava vrednostnih papirjev se lahko izvajata samo preko uradnega klirinškega sistema. Gospodarski družbi, ki ima dovoljenje Banke Italije v soglasju z Consob, se lahko poveri dejavnost kliringa do končne poravnave vrednostnih papirjev.

IT: Predstavniška podjetja tujih posrednikov ne morejo izvajati dejavnosti, namenjenih zagotavljanju investicijskih storitev.

LV:

Podsektor B.7 (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev): Banka Latvije (centralna banka) je finančni agent za potrebe države na trgu zakladnih menic.

Podsektor B.9 (upravljanje sredstev): Za upravljanje s sredstvi pokojninskih skladov poskrbi državni monopol.

LT:

Podsektorji od B.1 do B.12 Vsaj en upravitelj mora biti litovski državljan.

Podsektor B.3 (finančni najem): Finančni najem je lahko namenjen posebnim finančnim ustanovam (bankam in zavarovalnicam). S 1. januarjem 2001 ni omejitev, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez v delu ‚Bančne in druge finančne storitve’.

Podsektor B.9. (upravljanje sredstev): Mogoča je ustanovitev v obliki javnih delniških podjetij in zaprtih podjetij, ki jih je treba ustanoviti na zaprt način (vse prvotno izdane delnice pridobijo ustanovitelji). Zavoljo upravljanja s sredstvi je treba ustanoviti posebno upraviteljsko podjetje. Samo podjetja s sedežem, registriranim v Litvi, lahko delujejo kot depozitarji sredstev.

MT:

Podsektorja B.1 in B.2 (sprejemanje pologov in vse vrste posojil): Kreditne in druge finančne ustanove v tuji lasti lahko delujejo v obliki podružnice ali lokalnega hčerinskega podjetja. Pooblastilo je lahko pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb.

Podsektorji od B.3 do B.12: Brez obvez.

PL:

Podsektorji B.1, B.2, B.4 in B.5 (garancije in finančne obveze državne blagajne so izvzete): Ustanovitev banke je mogoča le v obliki delniške družbe ali pooblaščene podružnice. Sistem dovoljenja v zvezi z ustanavljanjem vseh bank temelji na previdnostnih razlogih. Zahteva se državljanstvo za nekatere – vsaj enega – bančne vodstvene delavce.

Podsektorji B.6(e) in B.7 (izvzeto je sodelovanje pri izdaji papirjev zakladnice), B.9 (samo storitve upravljanja portfelja) in B.12 (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostmi, ki so zavezane za Poljsko.): Ustanovitev je mogoča samo s predhodnim dovoljenjem in le v obliki delniške družbe ali podružnice tujega pravnega subjekta, ki opravlja storitve z vrednostnimi papirji.

Podsektor B.11: V primeru čezmejnega izvajanja in/ali porabe v tujini teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.

Vsi ostali podsektorji: Brez obvez.

PT: Ustanovitev neskupnostnih bank je pogojena z dovoljenjem ministra za finance, ki ga izda glede na posamezen primer. Ustanovitev mora prispevati k povečanju učinkovitosti nacionalnega bančnega sistema ali imeti pomembne učinke na internacionalizacijo portugalskega gospodarstva.

PT: Storitev v zvezi s tveganim kapitalom ne smejo zagotavljati podružnice družb za tvegani kapital, ki imajo svoj glavni sedež v državi, ki ni članica ES. Storitve borznih posrednikov na lizbonski borzi lahko opravljajo samo borznoposredniške družbe, registrirane na Portugalskem, ali podružnice investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje za opravljanje teh storitev v drugi državi članici in v svoji matični državi. Borznoposredniških storitev na borzi izvedenih finančnih instrumentov Oporto in na trgu OTC ne morejo opravljati podružnice borznoposredniških družb iz držav nečlanic ES.

Upravljanje pokojninskih skladov lahko zagotavljajo samo družbe, registrirane na Portugalskem, in zavarovalniške družbe, ustanovljene na Portugalskem, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti življenjskega zavarovanja.

SK: Trgovina z izvedenimi produkti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje sredstev ter posredovanje: Brez obvez.

SK: Bančne storitve lahko izvajajo samo slovaške banke ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Narodne banke Slovaške in sporazum z Ministrstvom za finance. Odobritev dovoljenja temelji na proučitvi meril, ki so še posebej povezana z dotacijskim ustanovitvenim kapitalom (finančna moč), strokovno usposobljenostjo, poštenostjo in sposobnostjo upravljanja načrtovanih bančniških dejavnosti. Banke so pravni subjekti, inkorporirani v Slovaško, ustanovljene kot delniške družbe ali javne (državne) finančne ustanove.

Nakup delnic, kjer gre za zanimanje za lastniški kapital obstoječe poslovne banke in presega določeno omejitev, je pogojen s predhodnim dovoljenjem Narodne banke Slovaške. Investicijske storitve na Slovaškem lahko izvajajo banke, investicijske družbe, investicijski skladi in posredniki vrednostnih papirjev, katerih pravna oblika je delniška družba z zakonsko določenim lastniškim kapitalom. Tuja investicijska družba ali investicijski sklad mora dobiti dovoljenje Ministrstva za finance za prodajo lastnih vrednostnih papirjev ali enot investicijskih certifikatov na ozemlju Slovaške, kot je določeno z zakonom. Za izdajo dolžniških vrednostnih papirjev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance, pa naj gre za izdajo v državi ali v tujini.

Vrednostne papirje se sme izdati in z njimi trgovati le, ko Ministrstvo za finance odobri dovoljenje za javno trgovanje v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih. Za delovanje posrednika vrednostnih papirjev, borznega posrednika ali organizatorja trga OTC je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Storitve poravnav in obračunov za vse možne načine plačila ureja Narodna banka Slovaške.

Storitve poravnav in obračunov, povezanih s spremembo fizične lastnine vrednostnih papirjev, so zabeležene na centru za varnostne papirje (hiša za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev). Center za vrednostne papirje lahko izvaja le prenose znotraj lastniških računov lastnikov vrednostnih papirjev. Obračun in poravnava denarnih sredstev poteka prek bančniške hiše za obračune in poravnave - (kjer je Narodna banka Slovaške glavni delničar) za borzo v Bratislavi, prek delniške družbe ali računa Jumbo v sistemu RM-System Slovaška.

SI:

Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov in sorodne storitve svetovanja in pomožne finančne storitve: Brez obvez.

Podsektorja B.11 in B.12 (ponudba in prenos finančnih podatkov, svetovanje in druge pomožne finančne storitve, razen tistih, ki so povezane s sodelovanjem pri izdaji menic zakladnice ter z upravljanjem pokojninskih skladov): Ne obstajajo.

Vsi ostali podsektorji:

Za ustanovitev kakršnih koli vrst bank je potrebno dovoljenje Banke Slovenije.

Dovoljenje Banke Slovenije je prav tako potrebno, če želijo tujci postati delničarji bank ali pridobiti dodatne delnice bank. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

Z dovoljenjem Banke Slovenije lahko banke, hčerinska podjetja in podružnice tujih bank opravljajo vse ali omejene bančniške storitve, odvisno od količine kapitala.

Pred izdajo dovoljenja za ustanovitev banke v celotnem ali večinskem lastništvu tujih vlagateljev ali za pridobitev dodatnih delnic bank, Banka Slovenije upošteva naslednje smernice (2):

| — | obstoj vlagateljev iz različnih držav, |
| --- | --- |

—

obstoj vlagateljev iz različnih držav,

| — | mnenje tuje ustanove, ki je zadolžena za bančniški nadzor. |
| --- | --- |

—

mnenje tuje ustanove, ki je zadolžena za bančniški nadzor.

(Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

Brez obvez za tuje sodelovanje v bankah, ki so v postopku privatizacije.

Podružnice tujih bank morajo biti registrirane v Sloveniji in biti pravne osebe.

(Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

Brez obvez za vse hipotekarne banke, varčevalne in posojilne ustanove.

Brez obvez v zvezi z ustanovitvijo zasebnih pokojninskih skladov (neobvezni pokojninski skladi).

Družbe za upravljanje so komercialna podjetja, katerih edini namen je upravljanje investicijskih skladov.

Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 20 % delnic ali volilnih pravic upravljalnih podjetij, za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev.

Pooblaščena (privatizacijska) investicijska družba je investicijska družba, katere edini namen je zbiranje lastniških certifikatov (kuponov) in prodaja delnic, ki so izdane v skladu z uredbami o lastninskem preoblikovanju. Pooblaščeno upraviteljsko podjetje je podjetje, katerega edini namen je upravljanje pooblaščenih investicijskih družb.

Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 10 % delnic ali volilnih pravic pooblaščenih (privatizacijskih) upravljalnih podjetij, za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev s privoljenjem Ministrstva za gospodarstvo.

Naložbe investicijskih skladov v vrednostne papirje tujih izdajateljev ne smejo preseči 10 % naložb investicijskih skladov. Ti vrednostni papirji so navedeni na borzah, ki jih predhodno določi agencija za trg z vrednostnimi papirji.

Tujci lahko postanejo delničarji ali partnerji v borzno posredniškem podjetju do 24 % odstotkov kapitala borzno posredniškega podjetja s predhodnim dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o trgu vrednostnih papirjev.)

Vrednostne papirje tujega izdajatelja, ki še niso bili naprodaj na ozemlju Slovenije, lahko prodaja samo borzno posredniško podjetje ali banka, ki je pooblaščena za izvajanje takega poslovanja. Pred objavo ponudbe mora borzno posredniško podjetje ali banka pridobiti dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev.

Prošnja za dovoljenje za prodajo vrednostnih papirjev tujega izdajatelja v Sloveniji mora vsebovati osnutek prospekta, dokazila o tem, da je garant izdaje vrednostnih papirjev tujega izdajatelja banka ali borzno posredniško podjetje, razen v primeru izdaje delnic tujega izdajatelja.

SE: Podjetja, ki niso registrirana na Švedskem, lahko ustanovijo tržno prisotnost s podružnico, banke pa tudi s predstavniškim podjetjem.

SE: Ustanovitelj bančne družbe je fizična oseba s stalnim prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali tuja banka. Ustanovitelj hranilnice je fizična oseba s stalnim prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru.

UK: Posredniki med borznimi trgovci, ki so kategorija finančnih ustanov, ki opravlja borzne posle z državnim dolgom, morajo imeti sedež v Evropskem gospodarskem prostoru in biti ločeno kapitalizirani.

| 4. | Prisotnost fizičnih oseb |
| --- | --- |

4.

CY:

Podsektor B.6(e) (trgovina s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Posamezniki, ki delujejo kot samostojni posredniki ali prek borzno posredniških podjetij, morajo v ta namen izpolnjevati pogoje za licenco.

Podsektorji od B.1 do B.12, razen B.6(e): Brez obvez.

CZ:

Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovina z izvedenimi produkti in s plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav ter obračunov za izvedene produkte, in svetovanje, posredništvo ter ostale pomožne finančne storitve, povezane z naštetimi: Brez obvez.

Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.

MT:

Podsektorji B.1, B.2 in B.11 (sprejemanje pologov, vse vrste posojil in ponudba ter prenos finančnih podatkov): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.

Podsektorji od B.3 do B.10 in B.12: Brez obvez.

PL:

Podsektorji B.1, B.2, B.4 in B.5 (garancije in finančne obveze državne blagajne so izvzete): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: Zahteva se državljanstvo za nekatere – vsaj enega – bančne vodstvene delavce.

Podsektorji B.6(e), B.7 (izvzeto je sodelovanje pri izdaji papirjev zakladnice), B.9 (samo storitve upravljanja portfelja), B.11 in B.12 (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostni, ki so zavezane za Poljsko.): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.

Vsi ostali podsektorji: Brez obvez.

SK:

Trgovina z izvedenimi produkti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje sredstev ter posredovanje: Brez obvez.

Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.

SI:

Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov in sorodne storitve svetovanja in pomožne finančne storitve: Brez obvez.

Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.

AT, BE, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, SE, UK:

Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih specifičnih omejitev:

FR: Sociétés d’investissement à capital fixe: državljanstvo je pogoj za predsednika odbora direktorjev, generalne direktorje in vsaj dve tretjini upravnih delavcev, prav tako tudi, če ima podjetje z vrednostnimi papirji nadzorni odbor ali svet, za člane takega odbora ali generalnega direktorja ter vsaj dve tretjini nadzornega sveta.

EL: Kreditne ustanove morajo imenovati vsaj dve osebi, ki sta odgovorni za delovanje ustanove. Za te osebe je pogoj stalno prebivališče.

IT: Pogoj za ‚promotori di servizi finanziari’ (prodajalce finančnih storitev) je prebivališče znotraj ozemlja države članice Evropskih skupnosti.

LV: Upravitelji podružnic in hčerinskih podjetij morajo biti latvijski davkoplačevalci (rezidenti).“

---

(1)  CZ: O zakonodaji, ki ureja ukinitev meril zahtev finančnega trga, se trenutno razpravlja v Parlamentu.

1

(2)  Poleg količine kapitala Banka Slovenije pred izdajo neomejenega ali omejenega bančniškega dovoljenja, upošteva naslednje smernice (za domače in tuje vlagatelje)

2

| — | nacionalno gospodarske preferenciale za določene bančniške dejavnosti, |
| --- | --- |

—

nacionalno gospodarske preferenciale za določene bančniške dejavnosti,

| — | obstoječo regionalno pokritost Republike Slovenije z bankami, |
| --- | --- |

—

obstoječo regionalno pokritost Republike Slovenije z bankami,

| — | dejansko opravljanje dejavnosti banke v primerjavi z dejavnostmi, ki jih predvideva obstoječe dovoljenje. |
| --- | --- |

—

dejansko opravljanje dejavnosti banke v primerjavi z dejavnostmi, ki jih predvideva obstoječe dovoljenje.

(Pripomba: to določilo bo odpravljeno, ko začne veljati nov zakon o bančništvu.)

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

ORGANI, ODGOVORNI ZA FINANČNE STORITVE

DEL A

Za Skupnost in njene države članice

| Evropska Komisija | GD za trgovino
  GD za notranji trg | B-1049 Bruxelles |
| --- | --- | --- |
| Avstrija | Ministrstvo za finance | Directorate Economic Policy and Financial Markets |
| Himmelpfortgasse 4-8 |
| Postfach 2 |
| A-1015 Wien |

Evropska Komisija

GD za trgovino

GD za notranji trg

B-1049 Bruxelles

Avstrija

Ministrstvo za finance

Directorate Economic Policy and Financial Markets

Himmelpfortgasse 4-8

Postfach 2

A-1015 Wien

Belgija

Ministrstvo za gospodarstvo

| Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7

B-1000 Bruxelles/Brussel

Ministrstvo za finance

| Rue de la Loi 12/Wetstraat 12 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de la Loi 12/Wetstraat 12

B-1000 Bruxelles/Brussel

Ciper

Ministrstvo za finance

CY-1439 Λευκωσία

Češka

Ministrstvo za finance

| Letenská 15 |
| --- |
| CZ-118 10 Praha |

Letenská 15

CZ-118 10 Praha

Danska

Ministrstvo za gospodarske dejavnosti

| Slotsholmsgade 10-12 |
| --- |
| DK-1216 Copenhagen K |

Slotsholmsgade 10-12

DK-1216 Copenhagen K

Estonija

Ministrstvo za finance

| Suur-Ameerika 1 |
| --- |
| EE-15006 Tallinn |

Suur-Ameerika 1

EE-15006 Tallinn

Finska

Ministrstvo za finance

| PL 28 |
| --- |
| FI-00023 Helsinki |

PL 28

FI-00023 Helsinki

Francija

Ministrstvo za gospodarstvo, finance in industrijo

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Nemčija

Ministrstvo za finance

| Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht |
| --- |
| Graurheindorfer Str. 108 |
| D-53117 Bonn |

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Graurheindorfer Str. 108

D-53117 Bonn

Grčija

Banka Grčije

| Οδός Πανεπιστημίου 21 |
| --- |
| GR-10563 Αθήνα |

Οδός Πανεπιστημίου 21

GR-10563 Αθήνα

Madžarska

Ministrstvo za finance

| Pénzügyminisztérium |
| --- |
| Postafiók: 481 |
| HU-1369 Budapest |

Pénzügyminisztérium

Postafiók: 481

HU-1369 Budapest

Irska

Irski regulativni organ za finančne storitve

| PO Box 9138 |
| --- |
| College Green |
| Dublin 2 |
| Ireland |

PO Box 9138

College Green

Dublin 2

Ireland

Italija

Ministrstvo za državno zakladnico

| Ministero del Tesoro |
| --- |
| Via XX Settembre 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero del Tesoro

Via XX Settembre 97

I-00187 Roma

Latvija

Komisija za finančni in kapitalski trg

| Kungu iela 1 |
| --- |
| LV-1050 Rīga |

Kungu iela 1

LV-1050 Rīga

Litva

Ministrstvo za finance

| Vaižganto 8a/2, |
| --- |
| LT-01512 Vilnius |

Vaižganto 8a/2,

LT-01512 Vilnius

Luksemburg

Ministrstvo za finance

| Ministère des finances |
| --- |
| 3, rue de la Congrégation |
| L-2931 Luxembourg |

Ministère des finances

3, rue de la Congrégation

L-2931 Luxembourg

Malta

Oblast za finančne storitve

| Notabile Road |
| --- |
| MT-Attard |

Notabile Road

MT-Attard

Nizozemska

Ministrstvo za finance

| Directoraat Financieel marktbeleid |
| --- |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Directoraat Financieel marktbeleid

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Poljska

Ministrstvo za finance

| ul. Świętokrzyska 12 |
| --- |
| PL-00-916 Warszawa |

ul. Świętokrzyska 12

PL-00-916 Warszawa

Portugalska

Ministrstvo za finance

| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| --- |
| Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o |
| P-1100-278 Lisboa |

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o

P-1100-278 Lisboa

Slovaška

Ministrstvo za finance

| Štefanovičova 5 |
| --- |
| SK-817 82 Bratislava |

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Slovenija

Ministrstvo za gospodarstvo

| Kotnikova 5 |
| --- |
| SI-1000 Ljubljana |

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Španija

Zakladnica

| Dirección General del Tesoro y Política Financiera |
| --- |
| Paseo del Prado 6, 6a Planta |
| E-28071 Madrid |

Dirección General del Tesoro y Política Financiera

Paseo del Prado 6, 6a Planta

E-28071 Madrid

Švedska

Finančni nadzorni organ

| Box 6750 |
| --- |
| S-113 85 Stockholm |

Box 6750

S-113 85 Stockholm

Švedska centralna banka

| Brunkebergstorg 11 |
| --- |
| S-103 37 Stockholm |

Brunkebergstorg 11

S-103 37 Stockholm

Švedska agencija za varstvo potrošnikov

| Rosenlundsgatan 9 |
| --- |
| S-118 87 Stockholm |

Rosenlundsgatan 9

S-118 87 Stockholm

Združeno kraljestvo

Kraljevska zakladnica

| 1 Horse Guards Road |
| --- |
| London SW1A 2HQ |
| United Kingdom |

1 Horse Guards Road

London SW1A 2HQ

United Kingdom

DEL B

Za Mehiko, Secretaria de Hacienda y Credito Publico

| Mehika | Unidad de Banca y Ahorro | Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F. |
| --- | --- | --- |
| Direccion General de Seguros y Valores | Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.“ |

Mehika

Unidad de Banca y Ahorro

Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F.

Direccion General de Seguros y Valores

Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.“

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/63

---

SKLEP SVETA

z dne 30. maja 2005

o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin, spremenjeni in dopolnjeni v Ženevi 19. marca 1991

(2005/523/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (v nadaljevanju „Konvencija UPOV“), sprejeta v Ženevi dne 19. marca 1991, daje na razpolago žlahtniteljem novih sort rastlin izključno lastninsko pravico na podlagi sklopa enotnih in jasno opredeljenih načel. |
| --- | --- |

(1)

Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (v nadaljevanju „Konvencija UPOV“), sprejeta v Ženevi dne 19. marca 1991, daje na razpolago žlahtniteljem novih sort rastlin izključno lastninsko pravico na podlagi sklopa enotnih in jasno opredeljenih načel.

| (2) | Pristojnost Skupnosti za sklepanje mednarodnih sporazumov ali pogodb oziroma pristopanje k njim ni predvidena samo v Pogodbi, temveč izhaja tudi iz drugih določb Pogodbe ali aktov, ki jih v skladu z navedenimi določbami sprejmejo institucije Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pristojnost Skupnosti za sklepanje mednarodnih sporazumov ali pogodb oziroma pristopanje k njim ni predvidena samo v Pogodbi, temveč izhaja tudi iz drugih določb Pogodbe ali aktov, ki jih v skladu z navedenimi določbami sprejmejo institucije Skupnosti.

| (3) | Vsebina Konvencije UPOV sodi tudi v področje uporabe predpisov Skupnosti na tem področju. |
| --- | --- |

(3)

Vsebina Konvencije UPOV sodi tudi v področje uporabe predpisov Skupnosti na tem področju.

| (4) | Iz navedenega sledi, da je odobritev Konvencije UPOV zadeva Skupnosti in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Iz navedenega sledi, da je odobritev Konvencije UPOV zadeva Skupnosti in njenih držav članic.

| (5) | Konvencijo UPOV je treba odobriti v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti – |
| --- | --- |

(5)

Konvencijo UPOV je treba odobriti v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Revidirano besedilo Konvencije UPOV se odobri v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti.

2.   Revidirano besedilo Konvencije UPOV in izjava Evropske skupnosti sta priloženi k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe ali oseb, ki so pooblaščene za deponiranje, v imenu Skupnosti, listine o pristopu pri generalnem sekretarju Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin.

Člen 3

Skupnost prostovoljno plača prispevek za vsako proračunsko obdobje s številom prispevnih enot in pod pogoji, navedenimi v izjavi iz Priloge, ter v mejah, postavljenih za ta namen v splošnem proračunu Skupnosti.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

LISTINA IZ LETA 1991

MEDNARODNA KONVENCIJA O VARSTVU NOVIH SORT RASTLIN

z dne 2. decembra 1961,

kot je bila spremenjena in dopolnjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991

SEZNAM ČLENOV

| Poglavje I: | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Poglavje I:

| Člen 1: | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 1:

| Poglavje II: | Splošne obveznosti pogodbenic |
| --- | --- |

Poglavje II:

| Člen 2: | Temeljna obveznost pogodbenic |
| --- | --- |

Člen 2:

| Člen 3: | Rodovi in vrste, ki se zavarujejo |
| --- | --- |

Člen 3:

| Člen 4: | Nacionalna obravnava |
| --- | --- |

Člen 4:

| Poglavje III: | Pogoji za podelitev žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Poglavje III:

| Člen 5: | Pogoji varstva |
| --- | --- |

Člen 5:

| Člen 6: | Novost |
| --- | --- |

Člen 6:

| Člen 7: | Razločljivost |
| --- | --- |

Člen 7:

| Člen 8: | Izenačenost |
| --- | --- |

Člen 8:

| Člen 9: | Nespremenljivost |
| --- | --- |

Člen 9:

| Poglavje IV: | Prijava za podelitev žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Poglavje IV:

| Člen 10: | Vložitev prijav |
| --- | --- |

Člen 10:

| Člen 11: | Prednostna pravica |
| --- | --- |

Člen 11:

| Člen 12: | Obravnava prijave |
| --- | --- |

Člen 12:

| Člen 13: | Začasno varstvo |
| --- | --- |

Člen 13:

| Poglavje V: | Žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Poglavje V:

| Člen 14: | Obseg žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 14:

| Člen 15: | Izjeme k pravici žlahtnitelja |
| --- | --- |

Člen 15:

| Člen 16: | Izčrpanje žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 16:

| Člen 17: | Omejitve uresničevanja žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 17:

| Člen 18: | Ukrepi, ki urejajo trgovanje |
| --- | --- |

Člen 18:

| Člen 19: | Trajanje žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 19:

| Poglavje VI: | Poimenovanje sorte |
| --- | --- |

Poglavje VI:

| Člen 20: | Poimenovanje sorte |
| --- | --- |

Člen 20:

| Poglavje VII: | Ničnost in odvzem žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Poglavje VII:

| Člen 21: | Ničnost žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 21:

| Člen 22: | Odvzem žlahtniteljske pravice |
| --- | --- |

Člen 22:

| Poglavje VIII: | Zveza |
| --- | --- |

Poglavje VIII:

| Člen 23: | Članice |
| --- | --- |

Člen 23:

| Člen 24: | Pravni status in sedež |
| --- | --- |

Člen 24:

| Člen 25: | Organa |
| --- | --- |

Člen 25:

| Člen 26: | Svet |
| --- | --- |

Člen 26:

| Člen 27: | Urad Zveze |
| --- | --- |

Člen 27:

| Člen 28: | Jeziki |
| --- | --- |

Člen 28:

| Člen 29: | Finance |
| --- | --- |

Člen 29:

| Poglavje IX: | Izvajanje konvencije; drugi sporazumi |
| --- | --- |

Poglavje IX:

| Člen 30: | Izvajanje konvencije |
| --- | --- |

Člen 30:

| Člen 31: | Odnosi med pogodbenicami in državami, ki jih zavezujejo prejšnje listine |
| --- | --- |

Člen 31:

| Člen 32: | Posebni sporazumi |
| --- | --- |

Člen 32:

| Poglavje X: | Končne določbe |
| --- | --- |

Poglavje X:

| Člen 33: | Podpis |
| --- | --- |

Člen 33:

| Člen 34: | Ratifikacija, sprejetje ali odobritev; pristop |
| --- | --- |

Člen 34:

| Člen 35: | Pridržki |
| --- | --- |

Člen 35:

| Člen 36: | Obvestila o zakonodaji in zavarovanih rodovih in vrstah; podatki, ki jih je treba objaviti |
| --- | --- |

Člen 36:

| Člen 37: | Začetek veljavnosti; prenehanje možnosti pristopa k prejšnjim listinam |
| --- | --- |

Člen 37:

| Člen 38: | Spremembe konvencije |
| --- | --- |

Člen 38:

| Člen 39: | Odpoved |
| --- | --- |

Člen 39:

| Člen 40: | Ohranitev obstoječih pravic |
| --- | --- |

Člen 40:

| Člen 41: | Izvirnik in uradna besedila te konvencije |
| --- | --- |

Člen 41:

| Člen 42: | Naloge depozitarja |
| --- | --- |

Člen 42:

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej listini:

| (i) | „ta konvencija“ pomeni to listino (iz leta 1991) Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin; |
| --- | --- |

(i)

„ta konvencija“ pomeni to listino (iz leta 1991) Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin;

| (ii) | „listina iz leta 1961/1972“ pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena z Dodatno listino z dne 10. novembra 1972; |
| --- | --- |

(ii)

„listina iz leta 1961/1972“ pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena z Dodatno listino z dne 10. novembra 1972;

| (iii) | „listina iz leta 1978“ pomeni listino Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 23. oktobra 1978; |
| --- | --- |

(iii)

„listina iz leta 1978“ pomeni listino Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 23. oktobra 1978;

| (iv) | „žlahtnitelj“ pomeni






  — | osebo, ki je vzgojila ali odkrila in razvila sorto, |
| --- | --- | --- |

(iv)

„žlahtnitelj“ pomeni

—

osebo, ki je vzgojila ali odkrila in razvila sorto,

| — | osebo, ki je delodajalec zgoraj omenjene osebe ali naročnik dela te osebe, če tako določajo zakoni ustrezne države pogodbenice,
  ali |
| --- | --- |

—

osebo, ki je delodajalec zgoraj omenjene osebe ali naročnik dela te osebe, če tako določajo zakoni ustrezne države pogodbenice,

ali

| — | pravnega naslednika prve oziroma druge zgoraj navedene osebe; |
| --- | --- |

—

pravnega naslednika prve oziroma druge zgoraj navedene osebe;

| (v) | „žlahtniteljska pravica“ pomeni pravico žlahtnitelja, kot je predvidena s to konvencijo; |
| --- | --- |

(v)

„žlahtniteljska pravica“ pomeni pravico žlahtnitelja, kot je predvidena s to konvencijo;

| (vi) | „sorta“ pomeni skupino rastlin znotraj najnižje znane botanične razvrstitve, če jo je mogoče ne glede na to, ali so pogoji za priznanje žlahtniteljske pravice v celoti izpolnjeni,






  — | določiti z izraženimi lastnostmi, ki izvirajo iz danega genotipa ali kombinacije genotipov, |
| --- | --- | --- |

(vi)

„sorta“ pomeni skupino rastlin znotraj najnižje znane botanične razvrstitve, če jo je mogoče ne glede na to, ali so pogoji za priznanje žlahtniteljske pravice v celoti izpolnjeni,

—

določiti z izraženimi lastnostmi, ki izvirajo iz danega genotipa ali kombinacije genotipov,

| — | razločiti od katere koli druge skupine rastlin v vsaj eni od teh lastnosti,
  in |
| --- | --- |

—

razločiti od katere koli druge skupine rastlin v vsaj eni od teh lastnosti,

in

| — | obravnavati kot sistematsko enoto glede njene primernosti za nespremenjeno razmnoževanje; |
| --- | --- |

—

obravnavati kot sistematsko enoto glede njene primernosti za nespremenjeno razmnoževanje;

| (vii) | „pogodbenica“ pomeni državo ali medvladno organizacijo, ki je pogodbenica te konvencije; |
| --- | --- |

(vii)

„pogodbenica“ pomeni državo ali medvladno organizacijo, ki je pogodbenica te konvencije;

| (viii) | „ozemlje“ pogodbenice pomeni, če je pogodbenica država, ozemlje te države, in če je pogodbenica medvladna organizacija, ozemlje, na katerem se uporablja pogodba o ustanovitvi te medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(viii)

„ozemlje“ pogodbenice pomeni, če je pogodbenica država, ozemlje te države, in če je pogodbenica medvladna organizacija, ozemlje, na katerem se uporablja pogodba o ustanovitvi te medvladne organizacije;

| (ix) | „organ“ pomeni organ iz člena 30(1)(ii); |
| --- | --- |

(ix)

„organ“ pomeni organ iz člena 30(1)(ii);

| (x) | „Zveza“ pomeni Zvezo za varstvo novih sort rastlin, ustanovljeno z listino iz leta 1961 in omenjeno v listini iz leta 1972, listini iz leta 1978 in tej konvenciji; |
| --- | --- |

(x)

„Zveza“ pomeni Zvezo za varstvo novih sort rastlin, ustanovljeno z listino iz leta 1961 in omenjeno v listini iz leta 1972, listini iz leta 1978 in tej konvenciji;

| (xi) | „članica Zveze“ pomeni državo pogodbenico listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978 ali pogodbenico te konvencije. |
| --- | --- |

(xi)

„članica Zveze“ pomeni državo pogodbenico listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978 ali pogodbenico te konvencije.

POGLAVJE II

SPLOŠNE OBVEZNOSTI POGODBENIC

Člen 2

Temeljna obveznost pogodbenic

Vsaka pogodbenica podeljuje in varuje pravice žlahtniteljev.

Člen 3

Rodovi in vrste, ki se zavarujejo

1.   [Države, ki so že članice Zveze] Vsaka pogodbenica, ki jo zavezuje listina iz leta 1961/1972 ali listina iz leta 1978, uporablja določbe te konvencije,

| (i) | z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za vse rastlinske rodove in vrste, za katere se na navedeni dan uporabljajo določbe listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978;
  in |
| --- | --- |

(i)

z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za vse rastlinske rodove in vrste, za katere se na navedeni dan uporabljajo določbe listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978;

in

| (ii) | najkasneje po petih letih od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste. |
| --- | --- |

(ii)

najkasneje po petih letih od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste.

2.   [Nove članice Zveze] Vsaka pogodbenica, ki je ne zavezuje listina iz leta 1961/1972 ali listina iz leta 1978, uporablja določbe te konvencije,

| (i) | z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za najmanj 15 rastlinskih rodov ali vrst; in
  in |
| --- | --- |

(i)

z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za najmanj 15 rastlinskih rodov ali vrst; in

in

| (ii) | najkasneje po izteku 10-letnega obdobja od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste. |
| --- | --- |

(ii)

najkasneje po izteku 10-letnega obdobja od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste.

Člen 4

Nacionalna obravnava

1.   [Obravnavanje] Brez vpliva za pravice, določene s to konvencijo, se državljani ene pogodbenice ter fizične osebe s prebivališčem in pravne osebe s sedežem na ozemlju te pogodbenice obravnavajo glede podelitve in varstva žlahtniteljske pravice na ozemlju vsake druge pogodbenice enako, kot se ali bi se lahko obravnavali po zakonih druge pogodbenice njeni državljani, pod pogojem, da ti državljani ter fizične ali pravne osebe izpolnjujejo pogoje in formalnosti, ki veljajo za državljane druge pogodbenice.

2.   [„Državljani“] Izraz „državljani“ iz prejšnjega odstavka pomeni, če je pogodbenica država, državljane te države, in če je pogodbenica medvladna organizacija, državljane držav članic te organizacije.

POGLAVJE III

POGOJI ZA PODELITEV ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 5

Pogoji varstva

1.   [Merila, ki jih je treba izpolniti] Žlahtniteljska pravica se podeli, če je sorta

| (i) | nova; |
| --- | --- |

(i)

nova;

| (ii) | razločljiva; |
| --- | --- |

(ii)

razločljiva;

| (iii) | izenačena;
  in |
| --- | --- |

(iii)

izenačena;

in

| (iv) | nespremenljiva. |
| --- | --- |

(iv)

nespremenljiva.

2.   [Drugi pogoji] Za podelitev žlahtniteljske pravice ni mogoče postavljati drugih ali drugačnih pogojev, če je sorta označena z imenom v skladu z določbami člena 20, če prijavitelj izpolnjuje formalnosti, predvidene z zakonom pogodbenice, pri katere organu je bila prijava vložena, in če plača predpisane pristojbine.

Člen 6

Novost

1.   [Merila] Sorta se šteje za novo, če se je ob dnevu vložitve prijave za žlahtniteljsko pravico semenski material ali pridelek te sorte prodajal ali drugače odtujil zaradi izkoriščanja sorte s privolitvijo žlahtnitelja

| (i) | na ozemlju pogodbenice, v kateri je bila vložena prijava, največ eno leto pred tem dnem;
  in |
| --- | --- |

(i)

na ozemlju pogodbenice, v kateri je bila vložena prijava, največ eno leto pred tem dnem;

in

| (ii) | na ozemlju pogodbenice, kjer ni bila vložena prijava, največ štiri leta oziroma pri drevesih in vinski trti največ šest let pred navedenim dnem. |
| --- | --- |

(ii)

na ozemlju pogodbenice, kjer ni bila vložena prijava, največ štiri leta oziroma pri drevesih in vinski trti največ šest let pred navedenim dnem.

2.   [Novejše sorte] Če pogodbenica uporablja to konvencijo za rastlinski rod ali vrsto, za katero se ta konvencija ali prejšnje listine niso uporabljale, se lahko šteje, da novejša sorta, ki obstaja na dan takšne razširitve varstva, izpolnjuje pogoj novosti iz prvega odstavka tudi, če je bila prodana ali odtujena, kot je to določeno v odstavku (1), pred roki iz odstavka (1).

3.   [„Ozemlje“ v določenih primerih] Za namen odstavka (1) lahko vse pogodbenice, ki so države članice iste medvladne organizacije, delujejo skupno, če tako zahtevajo predpisi te organizacije, da bi prilagodile dejanja, storjena na ozemljih držav članic te organizacije, dejanjem, storjenim na njihovih ozemljih, in če to naredijo, o tem ustrezno obvestijo generalnega sekretarja.

Člen 7

Razločljivost

Sorta se šteje za razločljivo, če se ob vložitvi prijave jasno razlikuje od katere koli druge sorte, katere obstoj je vsem znan. Zlasti se šteje, da je neka sorta vsem znana, če je bila zanjo vložena prijava za podelitev žlahtniteljske pravice ali za vpis sorte v uradni register sort v kateri koli državi, od dneva vložitve prijave pod pogojem, da je posledica take prijave podelitev žlahtniteljske pravice oziroma vpis take sorte v uradni register sort.

Člen 8

Izenačenost

Sorta se šteje za izenačeno, če je ob upoštevanju odstopanj, ki jih lahko pričakujemo zaradi določenih lastnosti njenega razmnoževanja, dovolj izenačena v svojih ustreznih lastnostih.

Člen 9

Nespremenljivost

Sorta se šteje za nespremenljivo, če njene ustrezne lastnosti ostanejo nespremenjene po večkratnem razmnoževanju ali pri določenem razmnoževalnem ciklusu na koncu vsakega takega ciklusa.

POGLAVJE IV

PRIJAVA ZA PODELITEV ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 10

Vložitev prijav

1.   [Kraj prve vložitve prijave] Žlahtnitelj lahko izbere pogodbenico, pri katere organu želi vložiti svojo prvo prijavo za žlahtniteljsko pravico.

2.   [Čas vložitve naknadnih prijav] Žlahtnitelj lahko zaprosi za podelitev žlahtniteljske pravice pri organih drugih pogodbenic, pri čemer mu ni treba čakati, da mu organ pogodbenice, pri katerem je vložil prvo prošnjo, podeli žlahtniteljske pravice.

3.   [Neodvisnost varstva] Nobena pogodbenica ne sme zavrniti podelitve žlahtniteljske pravice ali omejiti njenega trajanja, ker za varstvo iste sorte ni bila vložena prijava, podeljena pravica ali je pravica potekla v kateri koli drugi državi ali medvladni organizaciji.

Člen 11

Prednostna pravica

1.   [Pravica; njeno trajanje] Vsak žlahtnitelj, ki je pravilno vložil prijavo za varstvo sorte v eni od pogodbenic („prva prijava“), ima za vložitev prijave za podelitev žlahtniteljske pravice za isto sorto pri organu katere koli druge pogodbenice („naknadna prijava“) 12 mesecev prednostno pravico. To obdobje začne teči z dnem vložitve prve prijave. Dan vložitve se pri tem ne upošteva.

2.   [Uveljavljanje pravice] Da bi izkoristil svojo prednostno pravico, žlahtnitelj v naknadni prijavi uveljavi prednostno pravico prve prijave. Organ, pri katerem je bila vložena naknadna prijava, lahko od žlahtnitelja zahteva, da po preteku vsaj treh mesecev od dne vložitve naknadne prijave predloži izvod dokumentov prve prijave, ki ga overi organ, pri katerem je bila ta prijava vložena, in vzorce ter druge dokaze, da je sorta, na katero se nanašata obe prijavi, ista.

3.   [Dokumenti in material] Žlahtnitelj ima na voljo dve leti po izteku prednostnega obdobja, ali če je bila prva prijava zavrnjena ali umaknjena, ustrezno časovno obdobje po takšni zavrnitvi ali umiku, v katerem organu pogodbenice, pri katerem je vložil naknadno prijavo, predloži podatke, dokumente ali material, potrebne za preučitev po členu 12, kot to zahteva zakonodaja te pogodbenice.

4.   [Dogodki v tem obdobju] Dogodki, ki se zgodijo v obdobju, predvidenem v odstavku (1), kot je vložitev druge prijave ali objava ali uporaba sorte, ki je predmet prve prijave, niso razlog za zavrnitev naknadne prijave. Takšni dogodki tudi niso podlaga za podelitev pravice tretji strani.

Člen 12

Obravnava prijave

Za vsako odločitev o priznanju žlahtniteljske pravice je treba proučiti izpolnjevanje pogojev po členih od 5 do 9. Med proučevanjem lahko organ goji sorto ali opravi druge potrebne teste, naroči gojenje sorte ali izvajanje drugih potrebnih testov ali upošteva rezultate že opravljenih gojitvenih testov ali drugih preizkusov. Za proučitev lahko organ od žlahtnitelja zahteva, da predloži vse potrebne podatke, dokumente ali material.

Člen 13

Začasno varstvo

Vsaka pogodbenica sprejme ukrepe za varovanje interesov žlahtnitelja v obdobju med vložitvijo ali objavo prijave za podelitev žlahtniteljske pravice in podelitvijo te pravice. Takšni ukrepi učinkujejo tako, da je imetnik žlahtniteljske pravice v omenjenem obdobju upravičen, da mu vsaka oseba, ki je izvajala dejanja, za katera je, potem ko je priznana pravica, potrebno pooblastilo žlahtnitelja, kot to določa člen 14, vsaj pravično plača. Pogodbenica lahko določi, da omenjeni ukrepi začnejo učinkovati le v zvezi z osebami, ki jih je žlahtnitelj uradno obvestil o vložitvi prijave.

POGLAVJE V

ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 14

Obseg žlahtniteljske pravice

1.   [Dejanja v zvezi s semenskim materialom]

| (a) | Ob upoštevanju členov 15 in 16 je potrebno pooblastilo žlahtnitelja za naslednja dejanja v zvezi s semenskim materialom zavarovane sorte:






  (i) | pridelovanje ali razmnoževanje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ob upoštevanju členov 15 in 16 je potrebno pooblastilo žlahtnitelja za naslednja dejanja v zvezi s semenskim materialom zavarovane sorte:

(i)

pridelovanje ali razmnoževanje;

| (ii) | priprava zaradi razmnoževanja; |
| --- | --- |

(ii)

priprava zaradi razmnoževanja;

| (iii) | dajanje naprodaj; |
| --- | --- |

(iii)

dajanje naprodaj;

| (iv) | prodajanje ali drugo trženje; |
| --- | --- |

(iv)

prodajanje ali drugo trženje;

| (v) | izvoz; |
| --- | --- |

(v)

izvoz;

| (vi) | uvoz; |
| --- | --- |

(vi)

uvoz;

| (vii) | skladiščenje za katerega koli od namenov, omenjenih v (i) do (vi). |
| --- | --- |

(vii)

skladiščenje za katerega koli od namenov, omenjenih v (i) do (vi).

| (b) | Žlahtnitelj lahko za svoje pooblastilo postavi pogoje in omejitve. |
| --- | --- |

(b)

Žlahtnitelj lahko za svoje pooblastilo postavi pogoje in omejitve.

2.   [Dejanja v zvezi s pridelkom] Ob upoštevanju členov 15 in 16 je potrebno pooblastilo žlahtnitelja za dejanja iz točk (i) do (vii) odstavka (1)(a) v zvezi s pridelkom, vključno s celimi rastlinami in deli rastlin, pridobljenimi z nepooblaščeno uporabo semenskega materiala zavarovane sorte, razen če je imel žlahtnitelj primerno priložnost za uresničevanje svoje pravice glede omenjenega semenskega materiala.

3.   [Dejanja v zvezi z določenimi izdelki] Vsaka pogodbenica lahko določi, da je ob upoštevanju členov 15 in 16 potrebno pooblastilo žlahtnitelja za dejanja iz točk (i) do (vii) odstavka (1)(a) v zvezi z izdelki, narejenimi z nepooblaščeno uporabo omenjenega pridelka neposredno iz pridelka zavarovane sorte, ki spada pod določbe odstavka (2), razen če je imel žlahtnitelj primerno priložnost za uresničitev svoje pravice glede omenjenega pridelka.

4.   [Možna dodatna dejanja] Vsaka pogodbenica lahko določi, da je ob upoštevanju členov 15 in 16 za dejanja, ki niso opisana v točkah (i) do (vii) odstavka (1)(a), potrebno pooblastilo žlahtnitelja.

5.   [Izpeljane sorte in določene druge sorte]

| (a) | Določbe odstavkov od (1) do (4) se uporabljajo tudi za






  (i) | sorte, ki so izpeljane iz zavarovane sorte, če zavarovana sorta ni sama izpeljana sorta; |
| --- | --- | --- |

(a)

Določbe odstavkov od (1) do (4) se uporabljajo tudi za

(i)

sorte, ki so izpeljane iz zavarovane sorte, če zavarovana sorta ni sama izpeljana sorta;

| (ii) | sorte, ki se jasno ne razlikujejo od zavarovane sorte v skladu s členom 7;
  in |
| --- | --- |

(ii)

sorte, ki se jasno ne razlikujejo od zavarovane sorte v skladu s členom 7;

in

| (iii) | sorte, katerih vzgoja zahteva ponavljajočo se uporabo zavarovane sorte. |
| --- | --- |

(iii)

sorte, katerih vzgoja zahteva ponavljajočo se uporabo zavarovane sorte.

| (b) | Za namen pododstavka (a)(i) se sorta šteje za izpeljano iz druge sorte („izvirne sorte“), če






  (i) | je pretežno izpeljana iz izvirne sorte ali sorte, ki je sama pretežno izpeljana iz izvirne sorte, pri čemer so ohranjene izražene bistvene lastnosti, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za namen pododstavka (a)(i) se sorta šteje za izpeljano iz druge sorte („izvirne sorte“), če

(i)

je pretežno izpeljana iz izvirne sorte ali sorte, ki je sama pretežno izpeljana iz izvirne sorte, pri čemer so ohranjene izražene bistvene lastnosti, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte;

| (ii) | se jasno razlikuje od izvirne sorte;
  in |
| --- | --- |

(ii)

se jasno razlikuje od izvirne sorte;

in

| (iii) | je razen razlik, ki so posledica izpeljevanja, usklajena z izvirno sorto v izraženih bistvenih lastnostih, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte. |
| --- | --- |

(iii)

je razen razlik, ki so posledica izpeljevanja, usklajena z izvirno sorto v izraženih bistvenih lastnostih, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte.

| (c) | Izpeljane sorte lahko na primer dobimo z izbiro naravnega ali umetnega mutanta ali somaklonskega različka, izbiro različka v sestavi rastlin izvirne sorte, povratnim križanjem ali s transformacijo s pomočjo genskega inženiringa. |
| --- | --- |

(c)

Izpeljane sorte lahko na primer dobimo z izbiro naravnega ali umetnega mutanta ali somaklonskega različka, izbiro različka v sestavi rastlin izvirne sorte, povratnim križanjem ali s transformacijo s pomočjo genskega inženiringa.

Člen 15

Izjeme k pravici žlahtnitelja

1.   [Obvezne izjeme] Pravica žlahtnitelja se ne razširi na

| (i) | zasebna dejanja za nepridobitne namene; |
| --- | --- |

(i)

zasebna dejanja za nepridobitne namene;

| (ii) | dejanja za poskusne namene;
  in |
| --- | --- |

(ii)

dejanja za poskusne namene;

in

| (iii) | dejanja z namenom vzgojiti druge sorte, in razen če se uporabljajo določbe člena 14(5), na dejanja iz člena 14(1) do (4) v zvezi s takšnimi drugimi sortami. |
| --- | --- |

(iii)

dejanja z namenom vzgojiti druge sorte, in razen če se uporabljajo določbe člena 14(5), na dejanja iz člena 14(1) do (4) v zvezi s takšnimi drugimi sortami.

2.   [Neobvezna izjema] Ne glede na člen 14 lahko vsaka pogodbenica v razumnih mejah in ob upoštevanju varovanja zakonitih interesov žlahtnitelja omeji žlahtniteljsko pravico v zvezi z vsako sorto, da bi kmetom na njihovih posestvih za nadaljnjo reprodukcijo dovolila uporabiti pridelek, ki so ga dobili na svojem posestvu z gojenjem zavarovane sorte ali sorte iz člena 14(5)(a)(i) ali (ii).

Člen 16

Izčrpanje žlahtniteljske pravice

1.   [Izčrpanje pravice] Žlahtniteljska pravica se ne razširi na dejanja v zvezi s katerim koli materialom zavarovane sorte ali sorte iz člena 14(5), ki jo je žlahtnitelj prodal ali kako drugače tržil ali je bila prodana ali kako drugače tržena z njegovim privoljenjem na ozemlju zadevne pogodbenice, ali katerim koli materialom, izpeljanim iz omenjenega materiala, razen če takšna dejanja

| (i) | vključujejo nadaljnje razmnoževanje obravnavane sorte;
  ali |
| --- | --- |

(i)

vključujejo nadaljnje razmnoževanje obravnavane sorte;

ali

| (ii) | vključujejo izvoz materiala sorte, ki omogoča razmnoževanje sorte, v državo, ki ne varuje sort rastlinskega rodu ali vrste, ki ji pripada sorta, razen če je izvozni material namenjen končni uporabi. |
| --- | --- |

(ii)

vključujejo izvoz materiala sorte, ki omogoča razmnoževanje sorte, v državo, ki ne varuje sort rastlinskega rodu ali vrste, ki ji pripada sorta, razen če je izvozni material namenjen končni uporabi.

2.   [Pomen izraza„material“] V odstavku (1) izraz „material“ pomeni v zvezi s sorto

| (i) | semenski material vseh vrst; |
| --- | --- |

(i)

semenski material vseh vrst;

| (ii) | pridelek, vključno s celimi rastlinami in deli rastlin;
  in |
| --- | --- |

(ii)

pridelek, vključno s celimi rastlinami in deli rastlin;

in

| (iii) | vse izdelke, narejene neposredno iz pridelka. |
| --- | --- |

(iii)

vse izdelke, narejene neposredno iz pridelka.

3.   [„Ozemlje“ v določenih primerih] Za namen odstavka (1) lahko vse pogodbenice, ki so države članice iste medvladne organizacije, delujejo skupno, če tako zahtevajo predpisi te organizacije, da bi prilagodile dejanja, storjena na ozemljih držav članic te organizacije, dejanjem, storjenim na njihovih ozemljih, in če to naredijo, o tem ustrezno obvestijo generalnega sekretarja.

Člen 17

Omejitve uresničevanja žlahtniteljske pravice

1.   [Javni interes] Če ni izrecno predvideno s to konvencijo, nobena pogodbenica ne sme omejiti svobodnega uresničevanja žlahtniteljske pravice iz drugih razlogov, kot je javni interes.

2.   [Pravično plačilo] Če je učinek katere koli takšne omejitve pooblastitev tretje strani za dejanje, za katero je potrebno pooblastilo žlahtnitelja, zadevna pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da žlahtnitelj dobi pravično plačilo.

Člen 18

Ukrepi, ki urejajo trgovanje

Pravica žlahtnitelja ni odvisna od katerega koli ukrepa, ki ga pogodbenica sprejme za ureditev proizvodnje, potrjevanja in trženja materiala sort ali izvoza ali uvoza takšnega materiala na svojem ozemlju. V nobenem primeru takšni ukrepi ne smejo vplivati na uporabo določb te konvencije.

Člen 19

Trajanje žlahtniteljske pravice

1.   [Trajanje varstva] Pravica žlahtnitelja se prizna za določen čas.

2.   [Najkrajši čas trajanja varstva] Omenjeni čas trajanja ne sme biti krajši od 20 let od dne podelitve žlahtniteljske pravice. Za drevesa in vinsko trto omenjeni čas trajanja ne sme biti krajši od 25 let od omenjenega dne.

POGLAVJE VI

POIMENOVANJE SORTE

Člen 20

Poimenovanje sorte

1.   [Označitev sorte z imenom; uporaba imena]

| (a) | Sorta se označi z imenom, ki bo njena generična oznaka. |
| --- | --- |

(a)

Sorta se označi z imenom, ki bo njena generična oznaka.

| (b) | Vsaka pogodbenica zagotovi, da ob upoštevanju odstavka (4) nobene pravice glede oznake, registrirane kot ime sorte, ne ovirajo proste uporabe imena v zvezi s sorto tudi po izteku žlahtniteljske pravice. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka pogodbenica zagotovi, da ob upoštevanju odstavka (4) nobene pravice glede oznake, registrirane kot ime sorte, ne ovirajo proste uporabe imena v zvezi s sorto tudi po izteku žlahtniteljske pravice.

2.   [Značilnosti imena] Ime mora omogočiti razpoznavnost sorte. Ne sme biti sestavljeno izključno iz številk, razen če je to ustaljena praksa pri označevanju sort. Ne sme zavajati ali povzročati nejasnosti glede lastnosti, vrednosti ali identitete sorte ali identitete žlahtnitelja. Predvsem se mora razlikovati od vsakega imena, ki označuje na ozemlju katere koli pogodbenice obstoječo sorto iste rastlinske vrste ali sorodne vrste.

3.   [Registracija imena] Ime sorte žlahtnitelj predloži organu. Če se ugotovi, da ime ne izpolnjuje zahtev odstavka (2), organ zavrne njegovo registracijo in od žlahtnitelja zahteva, da v predpisanem roku predlaga drugo ime. Organ registrira ime hkrati s podelitvijo žlahtniteljske pravice.

4.   [Predhodno pridobljene pravice tretjih oseb] To ne vpliva na predhodno pridobljene pravice tretjih oseb. Če se zaradi predhodno pridobljene pravice osebi, ki je v skladu z določbami odstavka (7) dolžna uporabiti ime sorte, prepove njegova uporaba, organ od žlahtnitelja zahteva, da predloži drugo ime za sorto.

5.   [Enako ime v vseh pogodbenicah] Sorta se mora predložiti vsem pogodbenicam pod istim imenom. Organ vsake pogodbenice registrira tako predloženo ime, razen če ne šteje imena za neprimernega na svojem ozemlju. V tem primeru od žlahtnitelja zahteva, da predloži drugo ime.

6.   [Obveščanje med organi pogodbenic] Organ pogodbenice zagotovi, da so organi vseh drugih pogodbenic obveščeni o zadevah v zvezi s poimenovanjem sort, predvsem s predložitvijo, registracijo in razveljavitvijo imen. Vsak organ lahko svoje morebitne pripombe k registraciji imena naslovi na organ, ki je sporočil to ime.

7.   [Obveznost uporabe imena] Vsaka oseba, ki na ozemlju ene od pogodbenic da naprodaj ali trži semenski material zavarovane sorte na omenjenem ozemlju, je dolžna uporabiti ime te sorte tudi po poteku žlahtniteljske pravice do te sorte, razen če predhodno pridobljene pravice preprečujejo takšno uporabo v skladu z določbami odstavka (4).

8.   [Oznake, ki se uporabljajo v zvezi z imeni] Če je sorta naprodaj ali se trži, je dovoljeno povezovati blagovno znamko, trgovsko ime ali druge podobne oznake z registriranim imenom sorte. Če je takšna oznaka tako povezana, mora biti ime kljub temu zlahka razpoznavno.

POGLAVJE VII

NIČNOST IN ODVZEM ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 21

Ničnost žlahtniteljske pravice

1.   [Razlogi za ničnost] Vsaka pogodbenica razglasi žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, za nično, če ugotovi, da

| (i) | ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 6 ali 7 niso bili izpolnjeni; |
| --- | --- |

(i)

ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 6 ali 7 niso bili izpolnjeni;

| (ii) | ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 8 ali 9 niso bili izpolnjeni in je bila pravica žlahtnitelju priznana v bistvu na podlagi podatkov in dokumentov, ki jih je predložil žlahtnitelj;
  ali |
| --- | --- |

(ii)

ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 8 ali 9 niso bili izpolnjeni in je bila pravica žlahtnitelju priznana v bistvu na podlagi podatkov in dokumentov, ki jih je predložil žlahtnitelj;

ali

| (iii) | je bila žlahtniteljska pravica priznana osebi, ki do nje ni upravičena, razen če se pravica prenese na osebo, ki je do nje upravičena. |
| --- | --- |

(iii)

je bila žlahtniteljska pravica priznana osebi, ki do nje ni upravičena, razen če se pravica prenese na osebo, ki je do nje upravičena.

2.   [Izključitev drugih razlogov] Nobena žlahtniteljska pravica se ne sme razglasiti za nično iz drugih razlogov, razen tistih, navedenih v odstavku (1).

Člen 22

Odvzem žlahtniteljske pravice

1.   [Razlogi za odvzem]

| (a) | Vsaka pogodbenica lahko odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če ugotovi, da niso več izpolnjeni pogoji iz člena 8 ali 9. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka pogodbenica lahko odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če ugotovi, da niso več izpolnjeni pogoji iz člena 8 ali 9.

| (b) | Poleg tega lahko vsaka pogodbenica odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če na zahtevo in v predpisanem roku






  (i) | žlahtnitelj organu ne predloži podatkov, dokumentov ali materiala, potrebnih za preverjanje vzdrževanja sorte; |
| --- | --- | --- |

(b)

Poleg tega lahko vsaka pogodbenica odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če na zahtevo in v predpisanem roku

(i)

žlahtnitelj organu ne predloži podatkov, dokumentov ali materiala, potrebnih za preverjanje vzdrževanja sorte;

| (ii) | žlahtnitelj ne plača dajatev, katerih plačilo je lahko potrebno za ohranitev veljavnosti njegove pravice;
  ali |
| --- | --- |

(ii)

žlahtnitelj ne plača dajatev, katerih plačilo je lahko potrebno za ohranitev veljavnosti njegove pravice;

ali

| (iii) | žlahtnitelj ne predlaga drugega ustreznega imena, če je bilo ime sorte razveljavljeno po podelitvi pravice. |
| --- | --- |

(iii)

žlahtnitelj ne predlaga drugega ustreznega imena, če je bilo ime sorte razveljavljeno po podelitvi pravice.

2.   [Izključitev drugih razlogov] Nobena žlahtniteljska pravica se ne odvzame iz drugih razlogov, razen tistih, navedenih v odstavku (1).

POGLAVJE VIII

ZVEZA

Člen 23

Članice

Pogodbenice so članice Zveze.

Člen 24

Pravni status in sedež

1.   [Pravna osebnost] Zveza ima pravno osebnost.

2.   [Pravna sposobnost] Zveza ima na ozemlju vsake pogodbenice v skladu z zakoni, ki se uporabljajo na omenjenem ozemlju, takšno pravno sposobnost, kot je lahko potrebna za doseganje ciljev Zveze in opravljanje njenih nalog.

3.   [Sedež] Sedež Zveze in njeni stalni organi so v Ženevi.

4.   [Sporazum o sedežu] Zveza sklene sporazum o sedežu s Švicarsko konfederacijo.

Člen 25

Organa

Svet in urad Zveze sta stalna organa Zveze.

Člen 26

Svet

1.   [Sestava] Svet sestavljajo predstavniki članic Zveze. Vsaka članica Zveze imenuje v svet enega predstavnika in njegovega namestnika. Predstavnike ali njihove namestnike lahko spremljajo pomočniki ali svetovalci.

2.   [Funkcionarji] Svet med svojimi člani izvoli predsednika in prvega podpredsednika. Lahko izvoli tudi druge podpredsednike. Prvi podpredsednik prevzame mesto predsednika, če ta ne more opravljati svoje funkcije. Predsednikov mandat traja tri leta.

3.   [Zasedanja] Zasedanje sveta skliče njegov predsednik. Svet se enkrat na leto sestane na rednem zasedanju. Poleg tega lahko predsednik po svoji presoji skliče svet; skliče ga v treh mesecih, če to zahteva ena tretjina članic Zveze.

4.   [Opazovalci] Na zasedanja sveta se lahko v vlogi opazovalk povabijo države, ki niso članice Zveze. Na takšna zasedanja se lahko povabijo tudi drugi opazovalci in strokovnjaki.

5.   [Naloge] Naloge sveta so:

| (i) | proučiti ustrezne ukrepe za zaščito interesov in spodbujanje razvoja Zveze; |
| --- | --- |

(i)

proučiti ustrezne ukrepe za zaščito interesov in spodbujanje razvoja Zveze;

| (ii) | sestaviti svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(ii)

sestaviti svoj poslovnik;

| (iii) | imenovati generalnega sekretarja in po potrebi namestnika generalnega sekretarja in za vsakega določiti pogoje imenovanja; |
| --- | --- |

(iii)

imenovati generalnega sekretarja in po potrebi namestnika generalnega sekretarja in za vsakega določiti pogoje imenovanja;

| (iv) | proučiti letno poročilo o dejavnostih Zveze in sestaviti program njenega dela v prihodnosti; |
| --- | --- |

(iv)

proučiti letno poročilo o dejavnostih Zveze in sestaviti program njenega dela v prihodnosti;

| (v) | dati generalnemu sekretarju vsa potrebna navodila za izpolnjevanje nalog Zveze; |
| --- | --- |

(v)

dati generalnemu sekretarju vsa potrebna navodila za izpolnjevanje nalog Zveze;

| (vi) | določiti upravne in finančne predpise Zveze; |
| --- | --- |

(vi)

določiti upravne in finančne predpise Zveze;

| (vii) | proučiti in odobriti proračun Zveze in določiti višino prispevka vsake članice Zveze; |
| --- | --- |

(vii)

proučiti in odobriti proračun Zveze in določiti višino prispevka vsake članice Zveze;

| (viii) | proučiti in odobriti poslovne knjige, ki jih predloži generalni sekretar; |
| --- | --- |

(viii)

proučiti in odobriti poslovne knjige, ki jih predloži generalni sekretar;

| (ix) | določiti datum in kraj konferenc iz člena 38 in sprejeti ustrezne ukrepe za njihovo pripravo;
  in |
| --- | --- |

(ix)

določiti datum in kraj konferenc iz člena 38 in sprejeti ustrezne ukrepe za njihovo pripravo;

in

| (x) | na splošno sprejeti vse potrebne odločitve za zagotavljanje učinkovitega delovanja Zveze. |
| --- | --- |

(x)

na splošno sprejeti vse potrebne odločitve za zagotavljanje učinkovitega delovanja Zveze.

6.   [Glasovi]

| (a) | Vsaka članica Zveze, ki je država, ima v svetu en glas. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka članica Zveze, ki je država, ima v svetu en glas.

| (b) | Vsaka pogodbenica, ki je medvladna organizacija, lahko v zadevah iz svoje pristojnosti uresniči pravice do glasovanja svojih držav članic, ki so članice Zveze. Takšna medvladna organizacija ne uresniči pravic svojih držav članic do glasovanja, če njene države članice uresničijo svojo pravico do glasovanja, in obratno. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka pogodbenica, ki je medvladna organizacija, lahko v zadevah iz svoje pristojnosti uresniči pravice do glasovanja svojih držav članic, ki so članice Zveze. Takšna medvladna organizacija ne uresniči pravic svojih držav članic do glasovanja, če njene države članice uresničijo svojo pravico do glasovanja, in obratno.

7.   [Večina] Vse odločitve sveta se sprejmejo z enostavno večino glasov pod pogojem, da so za vse odločitve sveta na podlagi odstavkov (5)(ii), (vi) in (vii) ter členov 28(3), 29(5)(b) in 38(1) potrebne tri četrtine glasov. Pri tem se ne upoštevajo vzdržani glasovi.

Člen 27

Urad Zveze

1.   [Naloge in vodenje urada] Urad Zveze izvaja vse dolžnosti in naloge, ki mu jih poveri svet. Je podrejen generalnemu sekretarju.

2.   [Dolžnosti generalnega sekretarja] Generalni sekretar je odgovoren svetu; pristojen je za izvajanje odločitev sveta. Proračun Zveze predloži v odobritev svetu in je pristojen za njegovo izvajanje. Svetu poroča o svojem upravljanju in dejavnostih in finančnem stanju Zveze.

3.   [Osebje] Ob upoštevanju določb člena 26(5)(iii) se pogoji o imenovanju in zaposlitvi osebja, ki je potrebno za učinkovito izvajanje nalog urada Zveze, določijo v upravnih in finančnih predpisih.

Člen 28

Jeziki

1.   [Jeziki urada] Urad Zveze pri opravljanju svojih dolžnosti uporablja angleški, francoski, nemški in španski jezik.

2.   [Jeziki na določenih zasedanjih] Zasedanja sveta in konference za spremembo konvencije potekajo v štirih jezikih.

3.   [Drugi jeziki] Svet lahko odloči, da se uporabljajo še drugi jeziki.

Člen 29

Finance

1.   [Prihodek] Izdatki Zveze se plačajo iz

| (i) | letnih prispevkov držav članic Zveze; |
| --- | --- |

(i)

letnih prispevkov držav članic Zveze;

| (ii) | plačil za opravljene storitve; |
| --- | --- |

(ii)

plačil za opravljene storitve;

| (iii) | raznih drugih prejemkov. |
| --- | --- |

(iii)

raznih drugih prejemkov.

2.   [Prispevki: enote]

| (a) | Delež vsake države članice Zveze v celotnem znesku letnih prispevkov se določi glede na vse izdatke, ki jih je treba plačati s prispevki držav članic Zveze, in glede na število prispevnih enot, ki se zanjo uporabljajo po odstavku (3). Omenjeni delež se izračuna v skladu z odstavkom (4). |
| --- | --- |

(a)

Delež vsake države članice Zveze v celotnem znesku letnih prispevkov se določi glede na vse izdatke, ki jih je treba plačati s prispevki držav članic Zveze, in glede na število prispevnih enot, ki se zanjo uporabljajo po odstavku (3). Omenjeni delež se izračuna v skladu z odstavkom (4).

| (b) | Število prispevnih enot se izrazi s celimi števili ali ulomki pod pogojem, da noben ulomek ni manjši od ene petine. |
| --- | --- |

(b)

Število prispevnih enot se izrazi s celimi števili ali ulomki pod pogojem, da noben ulomek ni manjši od ene petine.

3.   [Prispevki: delež vsake članice]

| (a) | Število prispevnih enot, ki se uporablja za vsako članico Zveze pogodbenico listine iz leta 1961/72 ali listine iz leta 1978, je na dan, ko jo začne zavezovati ta konvencija, enako številu, ki se zanjo uporablja neposredno pred omenjenim dnem. |
| --- | --- |

(a)

Število prispevnih enot, ki se uporablja za vsako članico Zveze pogodbenico listine iz leta 1961/72 ali listine iz leta 1978, je na dan, ko jo začne zavezovati ta konvencija, enako številu, ki se zanjo uporablja neposredno pred omenjenim dnem.

| (b) | Vsaka druga država članica Zveze ob včlanitvi v Zvezo navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se uporabljajo zanjo. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka druga država članica Zveze ob včlanitvi v Zvezo navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se uporabljajo zanjo.

| (c) | Vsaka država članica Zveze lahko kadar koli navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se razlikuje od tistega, ki se zanjo uporablja po pododstavku (a) ali (b). Takšna izjava, ki se da v prvih šestih mesecih koledarskega leta, začne veljati na začetku naslednjega koledarskega leta; drugače pa začne veljati z začetkom drugega koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je bila dana izjava. |
| --- | --- |

(c)

Vsaka država članica Zveze lahko kadar koli navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se razlikuje od tistega, ki se zanjo uporablja po pododstavku (a) ali (b). Takšna izjava, ki se da v prvih šestih mesecih koledarskega leta, začne veljati na začetku naslednjega koledarskega leta; drugače pa začne veljati z začetkom drugega koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je bila dana izjava.

4.   [Prispevki: izračun deležev]

| (a) | Za vsako proračunsko obdobje se višina ene prispevne enote določi tako, da se celoten znesek izdatkov, ki naj se v tem obdobju plačajo iz prispevkov držav članic Zveze, deli s celotnim številom enot, ki se uporabljajo za te države članice Zveze. |
| --- | --- |

(a)

Za vsako proračunsko obdobje se višina ene prispevne enote določi tako, da se celoten znesek izdatkov, ki naj se v tem obdobju plačajo iz prispevkov držav članic Zveze, deli s celotnim številom enot, ki se uporabljajo za te države članice Zveze.

| (b) | Višina prispevka vsake države članice Zveze se določi tako, da se znesek ene prispevne enote pomnoži s številom prispevnih enot, ki se uporabljajo za to državo članico Zveze. |
| --- | --- |

(b)

Višina prispevka vsake države članice Zveze se določi tako, da se znesek ene prispevne enote pomnoži s številom prispevnih enot, ki se uporabljajo za to državo članico Zveze.

5.   [Zaostala plačila prispevkov]

| (a) | Država članica Zveze, ki zaostaja s plačili svojih prispevkov, ob upoštevanju pododstavka (b) ne sme uresničiti svoje pravice do glasovanja v svetu, če je znesek njenih zaostalih plačil enak ali presega znesek prispevka, ki ga mora plačati za celo prejšnje leto. Začasen odvzem pravice do glasovanja ne razreši takšne države članice Zveze njenih obveznosti po tej konvenciji in je ne prikrajša za druge pravice po tej konvenciji. |
| --- | --- |

(a)

Država članica Zveze, ki zaostaja s plačili svojih prispevkov, ob upoštevanju pododstavka (b) ne sme uresničiti svoje pravice do glasovanja v svetu, če je znesek njenih zaostalih plačil enak ali presega znesek prispevka, ki ga mora plačati za celo prejšnje leto. Začasen odvzem pravice do glasovanja ne razreši takšne države članice Zveze njenih obveznosti po tej konvenciji in je ne prikrajša za druge pravice po tej konvenciji.

| (b) | Svet lahko omenjeni državi članici Zveze dovoli, da še naprej uresničuje svoje pravice do glasovanja, če in dokler je svet prepričan, da je zamuda pri plačilu posledica izrednih in neizogibnih okoliščin. |
| --- | --- |

(b)

Svet lahko omenjeni državi članici Zveze dovoli, da še naprej uresničuje svoje pravice do glasovanja, če in dokler je svet prepričan, da je zamuda pri plačilu posledica izrednih in neizogibnih okoliščin.

6.   [Revizija poslovnih knjig] Država članica Zveze opravi revizijo poslovnih knjig Zveze, kot to določajo upravni in finančni predpisi. Takšno državo članico Zveze imenuje svet sporazumno z njo.

7.   [Prispevki medvladnih organizacij] Pogodbenici, ki je medvladna organizacija, ni treba plačati prispevkov. Če se ne glede na to odloči plačati prispevke, se ustrezno uporabijo določbe odstavkov od (1) do (4).

POGLAVJE IX

IZVAJANJE KONVENCIJE; DRUGI SPORAZUMI

Člen 30

Izvajanje konvencije

1.   [Ukrepi za izvajanje] Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje te konvencije, predvsem:

| (i) | zagotovi ustrezna pravna sredstva za učinkovito uveljavljanje žlahtniteljskih pravic; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi ustrezna pravna sredstva za učinkovito uveljavljanje žlahtniteljskih pravic;

| (ii) | ima organ, ki mu je poverjena naloga podeljevanja žlahtniteljske pravice, ali poveri omenjeno nalogo organu, ki ga ima druga pogodbenica; |
| --- | --- |

(ii)

ima organ, ki mu je poverjena naloga podeljevanja žlahtniteljske pravice, ali poveri omenjeno nalogo organu, ki ga ima druga pogodbenica;

| (iii) | zagotovi, da je javnost z rednimi objavami obveščena o podatkih v zvezi s






  — | prijavami in podelitvami žlahtniteljskih pravic,
  in |
| --- | --- | --- |

(iii)

zagotovi, da je javnost z rednimi objavami obveščena o podatkih v zvezi s

—

prijavami in podelitvami žlahtniteljskih pravic,

in

| — | predlaganimi in odobrenimi imeni. |
| --- | --- |

—

predlaganimi in odobrenimi imeni.

2.   [Usklajenost zakonodaje] Predpostavlja se, da je ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi oziroma pristopu vsaka država ali medvladna organizacija po svoji zakonodaji sposobna začeti uveljavljati določbe te konvencije.

Člen 31

Odnosi med pogodbenicami in državami, ki jih zavezujejo prejšnje listine

1.   [Odnosi med državami, ki jih zavezuje ta konvencija] Med državami članicami Zveze, ki jih zavezujeta ta konvencija in katera koli prejšnja listina te konvencije, se uporablja samo ta konvencija.

2.   [Možni odnosi z državami, ki jih ne zavezuje ta konvencija] Vsaka država članica Zveze, ki je ne zavezuje ta konvencija, lahko v uradnem obvestilu, naslovljenem na generalnega sekretarja, izjavi, da bo v svojih odnosih z vsako članico Zveze, ki jo zavezuje le ta konvencija, uporabljala zadnjo listino, ki jo zavezuje. Po preteku enega meseca od dneva takšnega uradnega obvestila in dokler države članice Zveze, ki je poslala to uradno obvestilo, ne začne zavezovati ta konvencija, omenjena članica Zveze uporablja zadnjo listino, ki jo zavezuje, v svojih odnosih z vsako članico Zveze, ki jo zavezuje le ta konvencija, medtem ko ta članica v zvezi s prej omenjeno članico uporablja to konvencijo.

Člen 32

Posebni sporazumi

Članice Zveze si pridržujejo pravico, da med seboj sklenejo posebne sporazume o varstvu sort, če takšni sporazumi niso v nasprotju z določbami te konvencije.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 33

Podpis

Ta konvencija je na voljo za podpis vsaki državi, ki je na dan njenega sprejema članica Zveze. Na voljo za podpis ostane do 31. marca 1992.

Člen 34

Ratifikacija, sprejetje ali odobritev; pristop

1.   [Države in določene medvladne organizacije]

| (a) | Vsaka država lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka država lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije.

| (b) | Vsaka medvladna organizacija lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije, če






  (i) | je pristojna za zadeve, ki jih ureja ta konvencija; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vsaka medvladna organizacija lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije, če

(i)

je pristojna za zadeve, ki jih ureja ta konvencija;

| (ii) | ima svojo zakonodajo, ki predvideva podelitev in varstvo žlahtniteljskih pravic in je zavezujoča za vse njene države članice;
  in |
| --- | --- |

(ii)

ima svojo zakonodajo, ki predvideva podelitev in varstvo žlahtniteljskih pravic in je zavezujoča za vse njene države članice;

in

| (iii) | je v skladu s svojimi notranjimi postopki pravilno pooblaščena, da pristopi k tej konvenciji. |
| --- | --- |

(iii)

je v skladu s svojimi notranjimi postopki pravilno pooblaščena, da pristopi k tej konvenciji.

2.   [Listine o pripadnosti] Vsaka država, ki je podpisala to konvencijo, postane pogodbenica te konvencije tako, da deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi te konvencije. Vsaka država, ki ni podpisala te konvencije, in vsaka medvladna organizacija postane pogodbenica te konvencije tako, da deponira listino o pristopu k tej konvenciji. Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri generalnem sekretarju.

3.   [Nasvet sveta] Preden vsaka država, ki ni članica Zveze, in vsaka medvladna organizacija deponira svojo listino o pristopu, prosi svet za nasvet glede usklajenosti svoje zakonodaje z določbami te konvencije. Če je odločitev v obliki nasveta pritrdilna, se listina o pristopu lahko deponira.

Člen 35

Pridržki

1.   [Načelo] Ob upoštevanju odstavka (2) niso dovoljeni nobeni pridržki k tej konvenciji.

2.   [Možna izjema]

| (a) | Ne glede na določbe člena 3(1) ima vsaka država, ki je pogodbenica listine iz leta 1978, in za sorte, ki se razmnožujejo nespolno, zagotavlja varovanje na podlagi industrijske lastnine, ki ni žlahtniteljska pravica, pravico to nadaljevati, ko postane pogodbenica te konvencije, ne da bi za te sorte uporabljala to konvencijo. |
| --- | --- |

(a)

Ne glede na določbe člena 3(1) ima vsaka država, ki je pogodbenica listine iz leta 1978, in za sorte, ki se razmnožujejo nespolno, zagotavlja varovanje na podlagi industrijske lastnine, ki ni žlahtniteljska pravica, pravico to nadaljevati, ko postane pogodbenica te konvencije, ne da bi za te sorte uporabljala to konvencijo.

| (b) | Vsaka država, ki uporablja omenjeno pravico, ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu ustrezno obvesti generalnega sekretarja. Ta država lahko kadar koli umakne omenjeno uradno obvestilo. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka država, ki uporablja omenjeno pravico, ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu ustrezno obvesti generalnega sekretarja. Ta država lahko kadar koli umakne omenjeno uradno obvestilo.

Člen 36

Obvestila o zakonodaji in zavarovanih rodovih in vrstah; podatki, ki jih je treba objaviti

1.   [Prvo uradno obvestilo] Ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu k tej konvenciji vsaka država ali medvladna organizacija pošlje generalnemu sekretarju uradno obvestilo o

| (i) | svoji zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice;
  in |
| --- | --- |

(i)

svoji zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice;

in

| (ii) | seznamu rastlinskih rodov in vrst, za katere bo na dan, ko jo bo začela zavezovati ta konvencija, uporabila določbe te konvencije. |
| --- | --- |

(ii)

seznamu rastlinskih rodov in vrst, za katere bo na dan, ko jo bo začela zavezovati ta konvencija, uporabila določbe te konvencije.

2.   [Uradno obvestilo o spremembah] Vsaka pogodbenica takoj pošlje generalnemu sekretarju uradno obvestilo o

| (i) | vsaki spremembi svoje zakonodaje, ki ureja žlahtniteljske pravice;
  in |
| --- | --- |

(i)

vsaki spremembi svoje zakonodaje, ki ureja žlahtniteljske pravice;

in

| (ii) | vsaki razširitvi uporabe te konvencije na dodatne rastlinske rodove in vrste. |
| --- | --- |

(ii)

vsaki razširitvi uporabe te konvencije na dodatne rastlinske rodove in vrste.

3.   [Objava podatkov] Generalni sekretar na podlagi obvestil vsake zadevne pogodbenice objavi podatke o

| (i) | zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice, in vseh spremembah te zakonodaje;
  in |
| --- | --- |

(i)

zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice, in vseh spremembah te zakonodaje;

in

| (ii) | seznamu rastlinskih rodov in vrst iz odstavka (1)(ii) in vsaki razširitvi iz odstavka (2)(ii). |
| --- | --- |

(ii)

seznamu rastlinskih rodov in vrst iz odstavka (1)(ii) in vsaki razširitvi iz odstavka (2)(ii).

Člen 37

Začetek veljavnosti; prenehanje možnosti pristopa k prejšnjim listinam

1.   [Prvi začetek veljavnosti] Ta konvencija začne veljati en mesec po tem, ko pet držav deponira svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu, pod pogojem, da so vsaj tri od omenjenih listin deponirale države pogodbenice listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978.

2.   [Naknadni začetek veljavnosti] Vsako državo, ki ni zajeta v odstavku (1), ali vsako medvladno organizacijo ta konvencija začne zavezovati en mesec po dnevu, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu.

3.   [Prenehanje možnosti pristopa k listini iz leta 1978] Po začetku veljavnosti te konvencije v skladu z odstavkom (1) se ne sme deponirati nobena listina o pristopu k listini iz leta 1978, vendar vsaka država, ki se v skladu z uveljavljeno prakso Generalne skupščine Združenih narodov šteje za državo v razvoju, lahko deponira takšno listino do 31. decembra 1995 in vsaka druga država lahko deponira takšno listino do 31. decembra 1993, tudi če ta konvencija začne veljati pred tem dnem.

Člen 38

Spremembe konvencije

1.   [Konferenca] Ta konvencija se lahko spremeni na konferenci članic Zveze. O sklicu takšne konference odloča svet.

2.   [Sklepčnost in večina] Potek konference je veljaven le, če je na konferenci zastopana vsaj polovica držav članic Zveze. Za sprejem spremembe je potrebna tričetrtinska večina držav članic Zveze, ki so prisotne na konferenci in glasujejo.

Člen 39

Odpoved

1.   [Uradna obvestila] Vsaka pogodbenica lahko odpove to konvencijo, tako da o tem uradno obvesti generalnega sekretarja. Generalni sekretar takoj uradno obvesti članice Zveze o prejemu takšnega uradnega obvestila.

2.   [Prejšnje listine] Uradno obvestilo o odpovedi te konvencije se šteje kot uradno obvestilo o odpovedi vseh prejšnjih listin, ki zavezujejo pogodbenico, ki odpoveduje to konvencijo.

3.   [Dan začetka veljavnosti odpovedi] Odpoved začne veljati po koncu koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je generalni sekretar prejel uradno obvestilo.

4.   [Pridobljene pravice] Odpoved ne učinkuje na katero koli pravico, pridobljeno za sorto na podlagi te konvencije ali prejšnje listine pred začetkom veljavnosti odpovedi.

Člen 40

Ohranitev obstoječih pravic

Ta konvencija ne omejuje obstoječih žlahtniteljskih pravic po zakonodaji pogodbenic ali na podlagi prejšnje listine ali drugega sporazuma, sklenjenega med članicami Zveze, razen te konvencije.

Člen 41

Izvirnik in uradna besedila te konvencije

1.   [Izvirnik] Ta konvencija se podpiše v enem izvirniku v angleškem, francoskem in nemškem jeziku, v primeru neskladij med različnimi besedili prevlada veljavno francosko besedilo. Izvirnik se deponira pri generalnem sekretarju.

2.   [Uradna besedila] Generalni sekretar po posvetovanju z zainteresiranimi vladami določi uradna besedila te konvencije v arabskem, italijanskem, japonskem, nizozemskem in španskem jeziku in takšnih drugih jezikih, kot jih lahko določi svet.

Člen 42

Naloge depozitarja

1.   [Pošiljanje izvodov] Generalni sekretar pošlje overjene izvode te konvencije vsem državam in medvladnim organizacijam, ki so bile zastopane na diplomatski konferenci, ki je sprejela to konvencijo, in na zahtevo kateri koli drugi državi ali medvladni organizaciji.

2.   [Registracija] Generalni sekretar to konvencijo registrira pri Sekretariatu Združenih narodov.

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/78

---

SKLEP SVETA

z dne 2. junija 2005

o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti

(2005/524/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Republiko Albanijo pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Republike Albanije v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji mora pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Republika Albanija lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Albanijo zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Republiko Albanijo pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Republike Albanije v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji mora pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Republika Albanija lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Albanijo zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Albanijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Albanije v programih Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Republike Albanije v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.

2.   V primerih, ko Republika Albanija prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 2666/2000 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Republiko Albanijo, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.

Člen 3

Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

V Luxembourgu, 2. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001(UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

2

(3)  Glej stran 2 tega Uradnega lista.

3

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/80

---

SKLEP SVETA

z dne 2. junija 2005

o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

(2005/525/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Bosno in Hercegovino pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Bosna in Hercegovina lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Bosno in Hercegovino zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Bosno in Hercegovino pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Bosna in Hercegovina lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Bosno in Hercegovino zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.

2.   V primerih, ko Bosna in Hercegovina prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 2666/2000 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Bosno in Hercegovino, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.

Člen 3

Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

V Luxembourgu, 2. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001(UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

2

(3)  Glej str. 5 tega Uradnega lista.

3

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/82

---

SKLEP SVETA

z dne 2. junija 2005

o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti

(2005/526/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10) | Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Republiko Hrvaško pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom morebitne poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Hrvaške v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga mora plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Republika Hrvaška lahko v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoči za nekatere države srednje in vzhodne Evrope (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Republiko Hrvaško zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Okvirni sporazum bo priložen kot Protokol in bo sestavni del Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, ki je začel veljati 1. februarja 2005.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Republiko Hrvaško pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom morebitne poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Hrvaške v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga mora plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Republika Hrvaška lahko v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoči za nekatere države srednje in vzhodne Evrope (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Republiko Hrvaško zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Okvirni sporazum bo priložen kot Protokol in bo sestavni del Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, ki je začel veljati 1. februarja 2005.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o splošnih načelih za sodelovanje Republike Hrvaške v programih Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Republike Hrvaške v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.

2.   V primerih, ko Republika Hrvaška prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 3906/89 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Republiko Hrvaško, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.

Člen 3

Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

V Luxembourgu, 2. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 375, 23.12.1989, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

2

(3)  Glej str. 8 tega Uradnega lista.

3

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/84

---

SKLEP SVETA

z dne 2. junija 2005

o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti

(2005/527/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija s Srbijo in Črno goro pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom morebitne poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Srbije in Črne gore v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga mora plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Srbija in Črna gora lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Srbijo in Črno goro zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija s Srbijo in Črno goro pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom morebitne poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Srbije in Črne gore v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga mora plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Srbija in Črna gora lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Srbijo in Črno goro zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Srbijo in Črno goro o splošnih načelih za sodelovanje Srbije in Črne gore v programih Skupnosti se potrdi v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Srbije in Črne gore v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.

2.   V primerih, ko Srbija in Črna gora prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 2666/2000 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Srbijo in Črno goro, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.

Člen 3

Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

V Luxembourgu, 2. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001(UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

2

(3)  Glej str. 14 tega Uradnega lista.

3

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/86

---

SKLEP SVETA

z dne 2. junija 2005

o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

(2005/528/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu z naslovom „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo pogajala o Protokolu k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji mora pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči zaprosi za finančno pomoč za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Protokol bo sestavni del Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. aprila 2004. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu z naslovom „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo pogajala o Protokolu k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji mora pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči zaprosi za finančno pomoč za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Protokol bo sestavni del Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. aprila 2004.

| (10) | Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(10)

Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih za sodelovanje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti se potrdi v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).

Člen 2

1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.

2.   V primerih, ko Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 2666/2000 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.

Člen 3

Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.

Člen 4

Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

V Luxembourgu, 2. junija 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001(UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

2

(3)  Glej str. 23 tega Uradnega lista.

3

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/88

---

Obvestilo o datumu začetka veljavnosti Sklepa Skupnega sveta EU-Mehika št. 4/2004 o spremembah Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001

Potem ko sta se pogodbenici medsebojno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti Sklepa Skupnega sveta EU-Mehika št. 4/2004, ki ga je Svet Evropske unije sprejel na seji 13. decembra 2004, bo ta sklep začel veljati 18. maja 2005 v skladu s členom 3 Sklepa.

---

| 22.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/88

---

Informacije glede dne začetka veljavnosti Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, glede okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti

Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, glede okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o splošnih načelih sodelovanja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v programih Skupnosti (1), podpisan v Bruslju, 22. novembra 2004, je začel veljati 29. junija 2005 v skladu s členom 10 Sporazuma.

---

(1)  Glej str. 23 tega Uradnega lista.

---