# Uradni list C 218/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.218.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 218 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5630. julij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.218.slv

Uradni list

Evropske unije

C 218

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5630. julij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013 |
| 2013/C 218/01 | Mnenje Odbora regij — Sveženj o zaposlovanju mladih | 1 |
| 2013/C 218/02 | Mnenje Odbora regij — Kulturni in ustvarjalni sektorji za rast in delovna mesta | 7 |
| 2013/C 218/03 | Mnenje Odbora regij – Premoščanje inovacijskega prepada | 12 |
| 2013/C 218/04 | Mnenje Odbora regij – Ustreznost predpisov EU (REFIT) | 22 |
| 2013/C 218/05 | Mnenje Odbora regij – Razvoj razmer na trgu in posledični pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot – Drugo poročilo o nežnem pristanku | 27 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013

2013/C 218/01

Mnenje Odbora regij — Sveženj o zaposlovanju mladih

1

2013/C 218/02

Mnenje Odbora regij — Kulturni in ustvarjalni sektorji za rast in delovna mesta

7

2013/C 218/03

Mnenje Odbora regij – Premoščanje inovacijskega prepada

12

2013/C 218/04

Mnenje Odbora regij – Ustreznost predpisov EU (REFIT)

22

2013/C 218/05

Mnenje Odbora regij – Razvoj razmer na trgu in posledični pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot – Drugo poročilo o nežnem pristanku

27

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013 |
| 2013/C 218/06 | Mnenje Odbora regij – Direktiva o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih | 33 |
| 2013/C 218/07 | Mnenje Odbora regij – Sprememba direktive o presoji vplivov na okolje | 42 |
| 2013/C 218/08 | Mnenje Odbora regij – Sedmi okoljski akcijski program | 53 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013

2013/C 218/06

Mnenje Odbora regij – Direktiva o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

33

2013/C 218/07

Mnenje Odbora regij – Sprememba direktive o presoji vplivov na okolje

42

2013/C 218/08

Mnenje Odbora regij – Sedmi okoljski akcijski program

53

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/1

---

Mnenje Odbora regij — Sveženj o zaposlovanju mladih

2013/C 218/01

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja Sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih, ki vsebuje vrsto konkretnih ukrepov za pomoč državam članicam pri soočanju z nesprejemljivimi stopnjami brezposelnosti mladih in posledično socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

—

pozdravlja Sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih, ki vsebuje vrsto konkretnih ukrepov za pomoč državam članicam pri soočanju z nesprejemljivimi stopnjami brezposelnosti mladih in posledično socialno izključenostjo;

| — | poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za boj proti brezposelnosti, pri ustvarjanju priložnosti za mlade in podpiranju izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

—

poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za boj proti brezposelnosti, pri ustvarjanju priložnosti za mlade in podpiranju izmenjave dobrih praks;

| — | prav tako poudarja pomen dejavne udeležbe mladih in mladinskih organizacij pri pripravi strategij; |
| --- | --- |

—

prav tako poudarja pomen dejavne udeležbe mladih in mladinskih organizacij pri pripravi strategij;

| — | zaradi nujnosti zadeve poziva Evropski svet, naj se dogovori o tem, da bi pobudo za zaposlovanje mladih začeli izvajati že leta 2013; |
| --- | --- |

—

zaradi nujnosti zadeve poziva Evropski svet, naj se dogovori o tem, da bi pobudo za zaposlovanje mladih začeli izvajati že leta 2013;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj dokonča evropski okvir za kakovost pripravništev, evropsko koalicijo za vajeništva in predlog za novo uredbo EURES; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj dokonča evropski okvir za kakovost pripravništev, evropsko koalicijo za vajeništva in predlog za novo uredbo EURES;

| — | poziva Komisijo, naj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju politike poklicnega usposabljanja, tako da v obliki priporočila predlaga minimalne standarde kakovosti na evropski ravni, kar zadeva vajeništvo, da se olajša priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v vsej Evropi. |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju politike poklicnega usposabljanja, tako da v obliki priporočila predlaga minimalne standarde kakovosti na evropski ravni, kar zadeva vajeništvo, da se olajša priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v vsej Evropi.

| Poročevalec | Enrico ROSSI (IT/PES), predsednik dežele Toskane |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Za zaposlovanje mladih
  COM(2012) 727 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – K okviru za kakovost pripravništev: Druga faza posvetovanja s socialnimi partnerji na ravni EU v skladu s členom 154 PDEU
  COM(2012) 728 final |

Poročevalec

Enrico ROSSI (IT/PES), predsednik dežele Toskane

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Za zaposlovanje mladih

COM(2012) 727 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – K okviru za kakovost pripravništev: Druga faza posvetovanja s socialnimi partnerji na ravni EU v skladu s členom 154 PDEU

COM(2012) 728 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošno ozadje

| 1. | ceni prizadevanja Evropske komisije, da spodbudi boj proti brezposelnosti mladih, saj gre nedvomno za enega najresnejših problemov, s katerim se sooča EU in ki nujno zahteva usklajeno in sistematično politično ukrepanje (1) ter zagotovitev ustreznih sredstev za njegovo obvladovanje; |
| --- | --- |

1.

ceni prizadevanja Evropske komisije, da spodbudi boj proti brezposelnosti mladih, saj gre nedvomno za enega najresnejših problemov, s katerim se sooča EU in ki nujno zahteva usklajeno in sistematično politično ukrepanje (1) ter zagotovitev ustreznih sredstev za njegovo obvladovanje;

| 2. | pozdravlja Sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih
   (2), ki vsebuje vrsto konkretnih ukrepov za pomoč državam članicam pri soočanju z nesprejemljivimi stopnjami brezposelnosti mladih in posledično socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja Sveženj ukrepov za zaposlovanje mladih
   (2), ki vsebuje vrsto konkretnih ukrepov za pomoč državam članicam pri soočanju z nesprejemljivimi stopnjami brezposelnosti mladih in posledično socialno izključenostjo;

| 3. | pozitivno ocenjuje dvojni pristop (priporočila za države članice ter usklajevanje, pobude in ukrepi na evropski ravni), ki ga predlaga Komisija v sporočilu Za zaposlovanje mladih. Poleg tega poudarja potrebo po ustreznih in sorazmernih politikah ter ukrepih na evropski, nacionalni in regionalni ravni ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

3.

pozitivno ocenjuje dvojni pristop (priporočila za države članice ter usklajevanje, pobude in ukrepi na evropski ravni), ki ga predlaga Komisija v sporočilu Za zaposlovanje mladih. Poleg tega poudarja potrebo po ustreznih in sorazmernih politikah ter ukrepih na evropski, nacionalni in regionalni ravni ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti;

| 4. | poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za boj proti brezposelnosti, pri ustvarjanju priložnosti za mlade in podpiranju izmenjave dobrih praks, prav tako pa poudarja pomen dejavne udeležbe mladih in mladinskih organizacij pri skupni pripravi strategij, ki jih je treba izvesti; |
| --- | --- |

4.

poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ukrepov za boj proti brezposelnosti, pri ustvarjanju priložnosti za mlade in podpiranju izmenjave dobrih praks, prav tako pa poudarja pomen dejavne udeležbe mladih in mladinskih organizacij pri skupni pripravi strategij, ki jih je treba izvesti;

| 5. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, da se nameni 6 milijard eurov za pobudo o zaposlovanju mladih, ki bodo na voljo vsem regijam (NUTS 2) s stopnjo brezposelnosti mladih, ki je višja od 25 %. Meni, da je ta pobuda sicer spodbuden signal, vendar so za to predvidena sredstva še nezadostna za obvladanje tako obsežnega problema; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločitev Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, da se nameni 6 milijard eurov za pobudo o zaposlovanju mladih, ki bodo na voljo vsem regijam (NUTS 2) s stopnjo brezposelnosti mladih, ki je višja od 25 %. Meni, da je ta pobuda sicer spodbuden signal, vendar so za to predvidena sredstva še nezadostna za obvladanje tako obsežnega problema;

| 6. | zaradi nujnosti zadeve poziva Evropski svet, naj se dogovori o tem, da bi pobudo za zaposlovanje mladih začeli izvajati že leta 2013; |
| --- | --- |

6.

zaradi nujnosti zadeve poziva Evropski svet, naj se dogovori o tem, da bi pobudo za zaposlovanje mladih začeli izvajati že leta 2013;

| 7. | meni, da je treba znaten del virov, namenjenih pobudi za zaposlovanje mladih, dodeliti lokalnim in regionalnim oblastem, da se jim zagotovijo dodatne možnosti za izvajanje pobud v prid zaposlovanju mladih na način, ki najbolje upošteva lokalne pogoje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba znaten del virov, namenjenih pobudi za zaposlovanje mladih, dodeliti lokalnim in regionalnim oblastem, da se jim zagotovijo dodatne možnosti za izvajanje pobud v prid zaposlovanju mladih na način, ki najbolje upošteva lokalne pogoje;

| 8. | poziva Evropsko komisijo, naj dokonča evropski okvir za kakovost pripravništev, evropsko koalicijo za vajeništva in predlog za novo uredbo EURES; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo, naj dokonča evropski okvir za kakovost pripravništev, evropsko koalicijo za vajeništva in predlog za novo uredbo EURES;

| 9. | poudarja pomen horizontalnega, usklajenega in trajnostnega pristopa v procesu ukrepanja, da se zagotovijo sinergije med vsemi strateškimi pobudami – Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta (3), Mladi in mobilnost (4), Unija inovacij, Evropska digitalna agenda – ter med temi pobudami in kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen horizontalnega, usklajenega in trajnostnega pristopa v procesu ukrepanja, da se zagotovijo sinergije med vsemi strateškimi pobudami – Program za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta (3), Mladi in mobilnost (4), Unija inovacij, Evropska digitalna agenda – ter med temi pobudami in kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020;

| 10. | odločno zagovarja strategijo Evropa 2020 in njene instrumente ter podpira prizadevanja za doseganje ciljev na področju zaposlovanja, vključno z znižanjem stopnje osipa v šoli, pri čemer poziva države članice, naj se bolje osredotočijo na opredeljena prizadevanja za rast in inovacije iz navedene strategije ter spodbudijo intenzivnejše sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja. S tega vidika poudarja pomen vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 ter meni, da je treba nacionalne programe reform izvajati v okviru sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja; |
| --- | --- |

10.

odločno zagovarja strategijo Evropa 2020 in njene instrumente ter podpira prizadevanja za doseganje ciljev na področju zaposlovanja, vključno z znižanjem stopnje osipa v šoli, pri čemer poziva države članice, naj se bolje osredotočijo na opredeljena prizadevanja za rast in inovacije iz navedene strategije ter spodbudijo intenzivnejše sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja. S tega vidika poudarja pomen vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 ter meni, da je treba nacionalne programe reform izvajati v okviru sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja;

| 11. | poudarja, kako pomembno je odločno soočanje z vse večjim problemom mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, do katerega prihaja v Evropi, ter analizirati stroške na kratki in dolgi rok, pri čemer je treba upoštevati socialni in gospodarski učinek ter (socialne in demokratične) posledice in tveganja, povezane z nesamostojnostjo teh mladih. Poleg tega meni, da je nevključevanje mladih na trg dela odvisno od učinkovitosti zavodov za zaposlovanje, od odnosov med svetom poučevanja in svetom dela kot tudi od tega, kako močno so na tem področju dejavne prostovoljne organizacije in organizacije iz tretjega sektorja. Poudariti je treba, da se največji učinek doseže s sodelovanjem med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zavodi za zaposlovanje ter posvetovalnimi in izobraževalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

11.

poudarja, kako pomembno je odločno soočanje z vse večjim problemom mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, do katerega prihaja v Evropi, ter analizirati stroške na kratki in dolgi rok, pri čemer je treba upoštevati socialni in gospodarski učinek ter (socialne in demokratične) posledice in tveganja, povezane z nesamostojnostjo teh mladih. Poleg tega meni, da je nevključevanje mladih na trg dela odvisno od učinkovitosti zavodov za zaposlovanje, od odnosov med svetom poučevanja in svetom dela kot tudi od tega, kako močno so na tem področju dejavne prostovoljne organizacije in organizacije iz tretjega sektorja. Poudariti je treba, da se največji učinek doseže s sodelovanjem med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zavodi za zaposlovanje ter posvetovalnimi in izobraževalnimi ustanovami;

| 12. | ugotavlja, da so najboljše rezultate na področju zaposlovanja mladih dosegle tiste države, v katerih imajo mladi možnost, da opravljajo kakovostna pripravništva, in ki imajo ustaljene programe vajeništva (5), ki so sestavni del sistema usposabljanja in delovne prakse. Prav tako ugotavlja, da je vse to mogoče doseči, če so zavodi za zaposlovanje učinkoviti. V zvezi s tem poudarja, da je pomembno izpostaviti dobre prakse javnih sistemov in služb na evropski ravni, ki svetujejo na področju zaposlovanja in nudijo podporo iskalcem zaposlitve. Meni tudi, da je treba, če je le mogoče, v dejavnosti služb za zaposlovanje in poklicno svetovanje vključiti kar največ lokalnih mladinskih organizacij; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so najboljše rezultate na področju zaposlovanja mladih dosegle tiste države, v katerih imajo mladi možnost, da opravljajo kakovostna pripravništva, in ki imajo ustaljene programe vajeništva (5), ki so sestavni del sistema usposabljanja in delovne prakse. Prav tako ugotavlja, da je vse to mogoče doseči, če so zavodi za zaposlovanje učinkoviti. V zvezi s tem poudarja, da je pomembno izpostaviti dobre prakse javnih sistemov in služb na evropski ravni, ki svetujejo na področju zaposlovanja in nudijo podporo iskalcem zaposlitve. Meni tudi, da je treba, če je le mogoče, v dejavnosti služb za zaposlovanje in poklicno svetovanje vključiti kar največ lokalnih mladinskih organizacij;

| 13. | pozdravlja t. i. jamstvo za mlade, v okviru katerega mladi v štirih mesecih od zaključka šolanja ali delovnega razmerja prejmejo kakovostne ponudbe za delo, nadaljnje usposabljanje, vajeništvo ali pripravništvo. Zmanjšanje brezposelnosti mladih je eden ključnih izzivov za prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja t. i. jamstvo za mlade, v okviru katerega mladi v štirih mesecih od zaključka šolanja ali delovnega razmerja prejmejo kakovostne ponudbe za delo, nadaljnje usposabljanje, vajeništvo ali pripravništvo. Zmanjšanje brezposelnosti mladih je eden ključnih izzivov za prihodnost Evrope;

| 14. | bo skrbno spremljal izvajanje jamstva za mlade v praksi in opozarja, da gre za zelo drag instrument, zato mora EU pri njegovem izvajanju v praksi odločno podpreti države članice, zlasti tiste z resnimi finančnimi težavami; |
| --- | --- |

14.

bo skrbno spremljal izvajanje jamstva za mlade v praksi in opozarja, da gre za zelo drag instrument, zato mora EU pri njegovem izvajanju v praksi odločno podpreti države članice, zlasti tiste z resnimi finančnimi težavami;

| 15. | poudarja, da je treba koristi ukrepa razširiti na mlade, tudi diplomante, do 30. in ne samo do 25. leta starosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba koristi ukrepa razširiti na mlade, tudi diplomante, do 30. in ne samo do 25. leta starosti;

| 16. | si bo prizadeval za to, da se bodo v medinstitucionalnih pogajanjih o novih določbah Evropskega socialnega sklada v zvezi s Pobudo o zaposlovanju mladih, ki jo je Evropski svet potrdil 7. in 8. februarja 2013, dodelitve v okviru tega instrumenta zagotavljale na podlagi prožnejših pogojev na področjih, kot so stopnje sofinanciranja ali predujmi, da se omogoči bolj učinkovita in skrbna obravnava težavne situacije, s katero se soočajo regije na tem področju. Odbor poleg tega poziva, da se lokalne in regionalne oblasti pravočasno obvesti o delovanju navedene pobude in o zneskih, ki se zagotavljajo prek obeh njenih virov financiranja, da jih bodo lahko upoštevale pri pripravi svojih strategij za boj proti brezposelnosti mladih in svojih jamstvenih shem. |
| --- | --- |

16.

si bo prizadeval za to, da se bodo v medinstitucionalnih pogajanjih o novih določbah Evropskega socialnega sklada v zvezi s Pobudo o zaposlovanju mladih, ki jo je Evropski svet potrdil 7. in 8. februarja 2013, dodelitve v okviru tega instrumenta zagotavljale na podlagi prožnejših pogojev na področjih, kot so stopnje sofinanciranja ali predujmi, da se omogoči bolj učinkovita in skrbna obravnava težavne situacije, s katero se soočajo regije na tem področju. Odbor poleg tega poziva, da se lokalne in regionalne oblasti pravočasno obvesti o delovanju navedene pobude in o zneskih, ki se zagotavljajo prek obeh njenih virov financiranja, da jih bodo lahko upoštevale pri pripravi svojih strategij za boj proti brezposelnosti mladih in svojih jamstvenih shem.

Prispevek vajeništva k samostojnosti mladih

ODBOR REGIJ

| 17. | spodbuja države članice in pristojne institucije, naj oblikujejo programe usposabljanja, ki olajšujejo in omogočajo predvidevanje prehoda iz šolanja v poklicno življenje, da se prepreči, da bi mladi predolgo ostali v sistemu izobraževanja ali usposabljanja brez vsakršnih obetov. Zgodnejši vstop na trg dela pa mora temeljiti na možnosti za vrnitev k usposabljanju, da se v smislu vseživljenjskega učenja nadgradijo ali preoblikujejo spretnosti in znanja. Hkrati priporoča, da se v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pristojnimi organi na področju izobraževanja in usposabljanja, državnimi zavodi za zaposlovanje in podjetji pripravijo in izvedejo regionalne strategije za trg dela in poklicno usposabljanje, da se olajša vključevanje na trg dela v okviru integriranih gospodarskih sistemov; |
| --- | --- |

17.

spodbuja države članice in pristojne institucije, naj oblikujejo programe usposabljanja, ki olajšujejo in omogočajo predvidevanje prehoda iz šolanja v poklicno življenje, da se prepreči, da bi mladi predolgo ostali v sistemu izobraževanja ali usposabljanja brez vsakršnih obetov. Zgodnejši vstop na trg dela pa mora temeljiti na možnosti za vrnitev k usposabljanju, da se v smislu vseživljenjskega učenja nadgradijo ali preoblikujejo spretnosti in znanja. Hkrati priporoča, da se v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, pristojnimi organi na področju izobraževanja in usposabljanja, državnimi zavodi za zaposlovanje in podjetji pripravijo in izvedejo regionalne strategije za trg dela in poklicno usposabljanje, da se olajša vključevanje na trg dela v okviru integriranih gospodarskih sistemov;

| 18. | poudarja, da je treba v zvezi z brezposelnostjo mladih nujno obravnavati tudi vidik spola, saj je za mlajše ženske bolj verjetno, da bodo imele negotovo zaposlitev ter bodo občutile posledice razlike v plačilu med spoloma (tudi pripravnice) in pomanjkanje ustreznih ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja. Zato poziva, naj se pri vseh načrtih za povečanje zaposlenosti mladih upoštevajo tako nacionalne, regionalne in lokalne okoliščine kot tudi vidik spola; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba v zvezi z brezposelnostjo mladih nujno obravnavati tudi vidik spola, saj je za mlajše ženske bolj verjetno, da bodo imele negotovo zaposlitev ter bodo občutile posledice razlike v plačilu med spoloma (tudi pripravnice) in pomanjkanje ustreznih ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja. Zato poziva, naj se pri vseh načrtih za povečanje zaposlenosti mladih upoštevajo tako nacionalne, regionalne in lokalne okoliščine kot tudi vidik spola;

| 19. | opozarja, da programi vajeništva znatno olajšujejo prehod iz šolanja v poklicno življenje, pri čemer mladim omogočajo, da pridobijo tako delovne izkušnje na delovnem mestu kot tudi teoretično znanje zunaj delovnega mesta, s tem ko v procesu usposabljanja sodelujejo podjetja in izobraževalne ustanove. Zato poziva države članice, naj spodbujajo „dualne“ ali „dvotirne“ programe vajeništva tudi v visokošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da programi vajeništva znatno olajšujejo prehod iz šolanja v poklicno življenje, pri čemer mladim omogočajo, da pridobijo tako delovne izkušnje na delovnem mestu kot tudi teoretično znanje zunaj delovnega mesta, s tem ko v procesu usposabljanja sodelujejo podjetja in izobraževalne ustanove. Zato poziva države članice, naj spodbujajo „dualne“ ali „dvotirne“ programe vajeništva tudi v visokošolskem izobraževanju;

| 20. | izraža željo, da bi se ob upoštevanju delitve pristojnosti preverila možnost za sprejetje skupnega okvira, ki bi omogočil združljivost sistemov dualnega usposabljanja, ki obstajajo v različnih državah članicah, da se institut vajeništva čim bolj izkoristi in da se določijo najboljši instrumenti za njegovo izvedbo; |
| --- | --- |

20.

izraža željo, da bi se ob upoštevanju delitve pristojnosti preverila možnost za sprejetje skupnega okvira, ki bi omogočil združljivost sistemov dualnega usposabljanja, ki obstajajo v različnih državah članicah, da se institut vajeništva čim bolj izkoristi in da se določijo najboljši instrumenti za njegovo izvedbo;

| 21. | poziva Komisijo, naj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju politike poklicnega usposabljanja, tako da v obliki priporočila predlaga minimalne standarde kakovosti na evropski ravni, kar zadeva vajeništvo, da se olajša priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v vsej Evropi; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju politike poklicnega usposabljanja, tako da v obliki priporočila predlaga minimalne standarde kakovosti na evropski ravni, kar zadeva vajeništvo, da se olajša priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih v vsej Evropi;

| 22. | ceni korake, ki jih je v to smer naredila Evropska koalicija za vajeništva, saj gre za koristen evropski instrument za odziv na povpraševanje po spretnostih in znanjih ter prispeva k zagotavljanju primernega referenčnega okvira za pridobljene kvalifikacije; |
| --- | --- |

22.

ceni korake, ki jih je v to smer naredila Evropska koalicija za vajeništva, saj gre za koristen evropski instrument za odziv na povpraševanje po spretnostih in znanjih ter prispeva k zagotavljanju primernega referenčnega okvira za pridobljene kvalifikacije;

| 23. | podpira predlog Komisije za spodbujanje oblik sodelovanja, ki prispevajo k razvoju in razširjanju dualnih sistemov izobraževanja. To sodelovanje pa mora vključevati organe, pristojne na področju izobraževanja, usposabljanja in politik zaposlovanja na nacionalni ravni, predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti, organe upravljanja v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS), predstavnike podjetij in socialne partnerje. Namen je določiti koristne strategije za krepitev vajeništva na trgu dela in v šolskem sistemu držav članic ter preučiti, kako je mogoče učinkovito uporabiti nacionalna sredstva ESS pri načrtovanju in izvajanju sistemov dualnega usposabljanja; |
| --- | --- |

23.

podpira predlog Komisije za spodbujanje oblik sodelovanja, ki prispevajo k razvoju in razširjanju dualnih sistemov izobraževanja. To sodelovanje pa mora vključevati organe, pristojne na področju izobraževanja, usposabljanja in politik zaposlovanja na nacionalni ravni, predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti, organe upravljanja v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS), predstavnike podjetij in socialne partnerje. Namen je določiti koristne strategije za krepitev vajeništva na trgu dela in v šolskem sistemu držav članic ter preučiti, kako je mogoče učinkovito uporabiti nacionalna sredstva ESS pri načrtovanju in izvajanju sistemov dualnega usposabljanja;

| 24. | ugotavlja, da se najboljši rezultati na področju zaposlovanja in učenja dosežejo takrat, kadar vse zainteresirane strani med seboj dobro sodelujejo (6). Zato državam članicam predlaga, naj spodbujajo učinkovito sodelovanje med šolami, zavodi in subjekti, ki so dejavni na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, poslovnim svetom in zavodi za zaposlovanje. To je mogoče doseči s pomočjo različnih ukrepov na kulturni in strukturni ravni ter finančnih in davčnih spodbud, po potrebi prek regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se najboljši rezultati na področju zaposlovanja in učenja dosežejo takrat, kadar vse zainteresirane strani med seboj dobro sodelujejo (6). Zato državam članicam predlaga, naj spodbujajo učinkovito sodelovanje med šolami, zavodi in subjekti, ki so dejavni na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, poslovnim svetom in zavodi za zaposlovanje. To je mogoče doseči s pomočjo različnih ukrepov na kulturni in strukturni ravni ter finančnih in davčnih spodbud, po potrebi prek regionalnih in lokalnih oblasti;

| 25. | meni, da bi bilo treba upoštevati posebne potrebe malih in srednje velikih podjetij (MSP), ki lahko mladim zagotovijo tista znanja in spretnosti, ki jih zahteva trg dela, vendar pa imajo omejene vire in se pogosto soočajo z vse večjimi ovirami organizacijske, birokratske in kulturne narave; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo treba upoštevati posebne potrebe malih in srednje velikih podjetij (MSP), ki lahko mladim zagotovijo tista znanja in spretnosti, ki jih zahteva trg dela, vendar pa imajo omejene vire in se pogosto soočajo z vse večjimi ovirami organizacijske, birokratske in kulturne narave;

| 26. | meni, da morajo organi in zavodi za zaposlovanje, ki jih vodijo država ali lokalne in regionalne oblasti, podpirati organizacijo pripravništev za mlade, biti pristojni za nadzor in opravljati naloge spremljanja dejavnosti pripravnikov. Temu ustrezno bi bilo treba prilagoditi institucionalni okvir. |
| --- | --- |

26.

meni, da morajo organi in zavodi za zaposlovanje, ki jih vodijo država ali lokalne in regionalne oblasti, podpirati organizacijo pripravništev za mlade, biti pristojni za nadzor in opravljati naloge spremljanja dejavnosti pripravnikov. Temu ustrezno bi bilo treba prilagoditi institucionalni okvir.

Vloga pripravništev pri vključevanju na trg dela

ODBOR REGIJ

| 27. | opozarja, da morajo pripravništva, čeprav so kratkotrajna, pomeniti koristna obdobja izobraževanja, ki mladim omogočajo, da čim prej in na stabilen način vstopijo na trg dela. Zato morajo biti pripravništva kakovostna tako v smislu izobraževalne vsebine kot tudi v smislu socialnega varstva. Odbor poziva lokalne oblasti, naj zagotovijo kar največ pripravništev, da se bodo lahko mladi bolje seznanili z množico poklicev in obrti. Meni tudi, da so lahko lokalne in regionalne oblasti za vzor na področju izvajanja kakovostnih programov pripravništva, in priporoča, naj imajo skupaj z izobraževalnimi ustanovami vodilno vlogo pri sprejemanju in zaposlovanju pripravnikov ter ustvarjanju prostora za sodelovanje s poslovnim sektorjem za hitro vključevanje mladih na trg dela; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da morajo pripravništva, čeprav so kratkotrajna, pomeniti koristna obdobja izobraževanja, ki mladim omogočajo, da čim prej in na stabilen način vstopijo na trg dela. Zato morajo biti pripravništva kakovostna tako v smislu izobraževalne vsebine kot tudi v smislu socialnega varstva. Odbor poziva lokalne oblasti, naj zagotovijo kar največ pripravništev, da se bodo lahko mladi bolje seznanili z množico poklicev in obrti. Meni tudi, da so lahko lokalne in regionalne oblasti za vzor na področju izvajanja kakovostnih programov pripravništva, in priporoča, naj imajo skupaj z izobraževalnimi ustanovami vodilno vlogo pri sprejemanju in zaposlovanju pripravnikov ter ustvarjanju prostora za sodelovanje s poslovnim sektorjem za hitro vključevanje mladih na trg dela;

| 28. | ugotavlja, da se v številnih državah članicah instrument pripravništva zlorablja in se izkorišča kot vir poceni ali brezplačne delovne sile ter da se pogosto uporablja za nadomeščanje običajnih pogodb o delu, v številnih primerih ravno v obdobjih, ko je dela veliko; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da se v številnih državah članicah instrument pripravništva zlorablja in se izkorišča kot vir poceni ali brezplačne delovne sile ter da se pogosto uporablja za nadomeščanje običajnih pogodb o delu, v številnih primerih ravno v obdobjih, ko je dela veliko;

| 29. | poudarja, da je treba v opredelitvi pripravništvo predvideti kot izobraževalni proces za boljšo seznanjenost z delom. Poleg tega meni, da bi morala pravilna opredelitev vključevati širok koncept dejavnosti svetovanja, usposabljanja in dela; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba v opredelitvi pripravništvo predvideti kot izobraževalni proces za boljšo seznanjenost z delom. Poleg tega meni, da bi morala pravilna opredelitev vključevati širok koncept dejavnosti svetovanja, usposabljanja in dela;

| 30. | močno podpira vlogo EU pri opredelitvi meril kakovosti, ki so priznana na evropski ravni. Rešitev na ravni EU bi poleg tega pomenila jasne prednosti v smislu mobilnosti pripravnikov znotraj in zunaj EU ter prispevala k večji povezanosti trga dela; |
| --- | --- |

30.

močno podpira vlogo EU pri opredelitvi meril kakovosti, ki so priznana na evropski ravni. Rešitev na ravni EU bi poleg tega pomenila jasne prednosti v smislu mobilnosti pripravnikov znotraj in zunaj EU ter prispevala k večji povezanosti trga dela;

| 31. | pozdravlja predloge Komisije v zvezi z evropskim okvirom za kakovost pripravništev kot skupek ukrepov, ki lajšajo vstop mladih na trg dela; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja predloge Komisije v zvezi z evropskim okvirom za kakovost pripravništev kot skupek ukrepov, ki lajšajo vstop mladih na trg dela;

| 32. | odločno poziva k čim prejšnjemu sprejetju evropskega priporočila o pripravništvih in k temu, da se v priporočilu opredelijo minimalni standardi na evropski ravni, ki bodo skupni vsem državam članicam. V tem priporočilu je treba ustrezno upoštevati vse vrste pripravništev, ne zgolj pripravništva na prostem trgu (izvenšolska pripravništva); |
| --- | --- |

32.

odločno poziva k čim prejšnjemu sprejetju evropskega priporočila o pripravništvih in k temu, da se v priporočilu opredelijo minimalni standardi na evropski ravni, ki bodo skupni vsem državam članicam. V tem priporočilu je treba ustrezno upoštevati vse vrste pripravništev, ne zgolj pripravništva na prostem trgu (izvenšolska pripravništva);

| 33. | izraža željo, da bi se na ravni posameznih držav članic sprejele minimalne zahteve, kot je zahteva glede sklenitve pisne pogodbe med pripravnikom in organizacijo gostiteljico ter po možnosti z organizacijo za usposabljanje ali s subjektom, ki spodbuja pripravništvo, v kateri bodo določeni vidiki, kot so poklicni in učni cilji, trajanje, časovni razpored pripravništva ter po potrebi socialno zavarovanje in povračilo stroškov ali nadomestil. Za izvajanje vsebine usposabljanja, ki je formalno določena v pogodbi, je treba v organizaciji gostiteljici imenovati nadzornike ali mentorje, ki morajo imeti ustrezna strokovna znanja in spretnosti, ki so v skladu s pripravništvom; |
| --- | --- |

33.

izraža željo, da bi se na ravni posameznih držav članic sprejele minimalne zahteve, kot je zahteva glede sklenitve pisne pogodbe med pripravnikom in organizacijo gostiteljico ter po možnosti z organizacijo za usposabljanje ali s subjektom, ki spodbuja pripravništvo, v kateri bodo določeni vidiki, kot so poklicni in učni cilji, trajanje, časovni razpored pripravništva ter po potrebi socialno zavarovanje in povračilo stroškov ali nadomestil. Za izvajanje vsebine usposabljanja, ki je formalno določena v pogodbi, je treba v organizaciji gostiteljici imenovati nadzornike ali mentorje, ki morajo imeti ustrezna strokovna znanja in spretnosti, ki so v skladu s pripravništvom;

| 34. | priporoča, da pripravniki sledijo jasno začrtani poti, in poudarja, da je treba zagotoviti pošteno povračilo stroškov (ali nadomestilo), ki se lahko financira v okviru ESS in ki je lahko resničen element kakovosti za ustvarjanje „vzajemnih koristi“ za pripravnika in podjetje, hkrati pa zagotavlja dostojanstvo za pripravnika; |
| --- | --- |

34.

priporoča, da pripravniki sledijo jasno začrtani poti, in poudarja, da je treba zagotoviti pošteno povračilo stroškov (ali nadomestilo), ki se lahko financira v okviru ESS in ki je lahko resničen element kakovosti za ustvarjanje „vzajemnih koristi“ za pripravnika in podjetje, hkrati pa zagotavlja dostojanstvo za pripravnika;

| 35. | poudarja, da mora organizacija gostiteljica izpolnjevati obvezne zahteve, kot je na primer ta, da mora spoštovati zakonodajo na področju socialne varnosti, zdravja in varnosti na delovnem mestu, invalidnosti itd.; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora organizacija gostiteljica izpolnjevati obvezne zahteve, kot je na primer ta, da mora spoštovati zakonodajo na področju socialne varnosti, zdravja in varnosti na delovnem mestu, invalidnosti itd.;

| 36. | poudarja, da je treba za znanja in sposobnosti, ki jih je pripravnik pridobil v okviru pripravništva, izdati uradno potrdilo; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba za znanja in sposobnosti, ki jih je pripravnik pridobil v okviru pripravništva, izdati uradno potrdilo;

| 37. | podpira predlog Komisije o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (7), tako da se njeno področje uporabe razširi na opravljeno pripravništvo v drugih državah članicah. Poleg tega se zavzema za to, da se preveri, ali bodo v direktivo poleg pripravništev, potrebnih za dostop do reguliranih poklicev, vključeni tudi pripravništva na prostem trgu in delovne izkušnje v okviru izobraževanja. |
| --- | --- |

37.

podpira predlog Komisije o posodobitvi direktive o poklicnih kvalifikacijah (7), tako da se njeno področje uporabe razširi na opravljeno pripravništvo v drugih državah članicah. Poleg tega se zavzema za to, da se preveri, ali bodo v direktivo poleg pripravništev, potrebnih za dostop do reguliranih poklicev, vključeni tudi pripravništva na prostem trgu in delovne izkušnje v okviru izobraževanja.

Mobilnost kot dejavnik razvoja potenciala mladih

ODBOR REGIJ

| 38. | meni, da je geografska mobilnost mladih delavcev pomemben instrument, ki lahko prispeva k odpravi lokalnih neravnovesij med povpraševanjem po delu in njegovo ponudbo. V ta namen so lahko pripravništva, oblikovana v skladu s posebnimi merili v posameznem sektorju (kot so pripravništva v obrtništvu ali turizmu), učinkoviti instrumenti za spodbujanje takšne mobilnosti, ki mladim omogoča, da se vrnejo v svojo regijo, kjer bodo zaradi boljših kvalifikacij imeli več možnosti za zaposlitev. To je zlasti pomembno za ohranitev teritorialne kohezije in pomoč regijam, ki se soočajo z demografskimi izzivi, kot je staranje ali izseljevanje prebivalstva; |
| --- | --- |

38.

meni, da je geografska mobilnost mladih delavcev pomemben instrument, ki lahko prispeva k odpravi lokalnih neravnovesij med povpraševanjem po delu in njegovo ponudbo. V ta namen so lahko pripravništva, oblikovana v skladu s posebnimi merili v posameznem sektorju (kot so pripravništva v obrtništvu ali turizmu), učinkoviti instrumenti za spodbujanje takšne mobilnosti, ki mladim omogoča, da se vrnejo v svojo regijo, kjer bodo zaradi boljših kvalifikacij imeli več možnosti za zaposlitev. To je zlasti pomembno za ohranitev teritorialne kohezije in pomoč regijam, ki se soočajo z demografskimi izzivi, kot je staranje ali izseljevanje prebivalstva;

| 39. | izraža upanje, da bodo prihodnji evropski programi v podporo mobilnosti, kot del predloga Erasmus za vse, prejeli ustrezna in vzdržna sredstva, ki bodo čim več mladim omogočila, da del izobraževanja ali usposabljanja opravijo v tujini, pri čemer je treba upoštevati poseben položaj mladih iz najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

39.

izraža upanje, da bodo prihodnji evropski programi v podporo mobilnosti, kot del predloga Erasmus za vse, prejeli ustrezna in vzdržna sredstva, ki bodo čim več mladim omogočila, da del izobraževanja ali usposabljanja opravijo v tujini, pri čemer je treba upoštevati poseben položaj mladih iz najbolj oddaljenih regij;

| 40. | podpira odločitev Komisije, da se evropska mreža za iskanje zaposlitve preoblikuje v instrument za iskanje in posredovanje zaposlitve, usmerjen v rezultate, in sicer z nadaljnjim razvojem pobude „tvoja prva zaposlitev EURES“, da se državljanom EU, starim med 18 in 30 let, pomaga pri iskanju zaposlitve v drugi državi članici; |
| --- | --- |

40.

podpira odločitev Komisije, da se evropska mreža za iskanje zaposlitve preoblikuje v instrument za iskanje in posredovanje zaposlitve, usmerjen v rezultate, in sicer z nadaljnjim razvojem pobude „tvoja prva zaposlitev EURES“, da se državljanom EU, starim med 18 in 30 let, pomaga pri iskanju zaposlitve v drugi državi članici;

| 41. | opozarja na možnost, da se bodisi v okviru ESS bodisi prek nacionalnih in/ali regionalnih skladov kot dopolnilo izobraževalnim programom EU zagotovijo zadostna sredstva za spodbujanje posebnih režimov mobilnosti, ki bodo vsem mladim v EU, ne glede na to, kje bivajo, omogočili, da koristijo to mobilnost pod enakimi pogoji. Prav tako meni, da je treba javne zavode držav članic za zaposlovanje spodbujati, da razvijajo programe za seznanjanje z možnostmi, ki so na voljo v sistemu EURES, ter jih vključijo v svoje redne dejavnosti. |
| --- | --- |

41.

opozarja na možnost, da se bodisi v okviru ESS bodisi prek nacionalnih in/ali regionalnih skladov kot dopolnilo izobraževalnim programom EU zagotovijo zadostna sredstva za spodbujanje posebnih režimov mobilnosti, ki bodo vsem mladim v EU, ne glede na to, kje bivajo, omogočili, da koristijo to mobilnost pod enakimi pogoji. Prav tako meni, da je treba javne zavode držav članic za zaposlovanje spodbujati, da razvijajo programe za seznanjanje z možnostmi, ki so na voljo v sistemu EURES, ter jih vključijo v svoje redne dejavnosti.

Nekatere horizontalne prednostne naloge

ODBOR REGIJ

| 42. | pozdravlja uvedbo evropske panorame spretnosti in evropskega potnega lista spretnosti za opredelitev znanj in spretnosti. Ta instrumenta omogočata boljši odziv na povpraševanje po ustreznih znanjih in spretnostih ter prispevata k zagotavljanju pravega referenčnega okvira za kvalifikacije, v katerega so zajeta ne samo znanja in spretnosti, pridobljena na formalen način, temveč tudi tista, pridobljena v okviru neformalnega ter priložnostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja uvedbo evropske panorame spretnosti in evropskega potnega lista spretnosti za opredelitev znanj in spretnosti. Ta instrumenta omogočata boljši odziv na povpraševanje po ustreznih znanjih in spretnostih ter prispevata k zagotavljanju pravega referenčnega okvira za kvalifikacije, v katerega so zajeta ne samo znanja in spretnosti, pridobljena na formalen način, temveč tudi tista, pridobljena v okviru neformalnega ter priložnostnega izobraževanja;

| 43. | spodbuja države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike in instrumente, ki spodbujajo mlade k ustanavljanju podjetij, tudi prek dodeljevanja jamstev na posojila in finančnih lizingov ter nižjih obrestnih mer na posojila in prek instrumentov mikro posojil; |
| --- | --- |

43.

spodbuja države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike in instrumente, ki spodbujajo mlade k ustanavljanju podjetij, tudi prek dodeljevanja jamstev na posojila in finančnih lizingov ter nižjih obrestnih mer na posojila in prek instrumentov mikro posojil;

| 44. | meni, da je nujno vzpostaviti most med akademskim svetom in svetom dela ter pri tem čim bolj izkoristiti instrumente, kot je Erasmus za mlade podjetnike, ki se je zlasti izkazal za učinkovit instrument za spodbujanje podjetništva, kot je OR poudaril že v prejšnjem mnenju (8); |
| --- | --- |

44.

meni, da je nujno vzpostaviti most med akademskim svetom in svetom dela ter pri tem čim bolj izkoristiti instrumente, kot je Erasmus za mlade podjetnike, ki se je zlasti izkazal za učinkovit instrument za spodbujanje podjetništva, kot je OR poudaril že v prejšnjem mnenju (8);

| 45. | se strinja s Komisijo, da je treba močno podpreti strateške sektorje, ki nudijo velike možnosti za zaposlovanje (zdravstveni in socialni sektor, zeleno gospodarstvo in IKT), tako na področju novo ustanovljenih podjetij kot tudi z vidika spodbujanja zaposlovanja na splošno. Regionalna raven ima lahko pri tem posebno vlogo ter lahko ciljno spodbuja razvoj znanja in spretnosti na področjih, ki so v regiji močno razvita in na katerih so možnosti za zaposlovanje dobre; |
| --- | --- |

45.

se strinja s Komisijo, da je treba močno podpreti strateške sektorje, ki nudijo velike možnosti za zaposlovanje (zdravstveni in socialni sektor, zeleno gospodarstvo in IKT), tako na področju novo ustanovljenih podjetij kot tudi z vidika spodbujanja zaposlovanja na splošno. Regionalna raven ima lahko pri tem posebno vlogo ter lahko ciljno spodbuja razvoj znanja in spretnosti na področjih, ki so v regiji močno razvita in na katerih so možnosti za zaposlovanje dobre;

| 46. | meni, da je ključnega pomena, da se koncepta varnosti in prožnosti (t. i. prožna varnost) vključita na trg dela, da se vzpostavi ravnovesje med potrebo delodajalcev po prožni delovni sili ter potrebo samih delavcev po varnosti in zaščiti v vse bolj negotovih delovnih razmerah; |
| --- | --- |

46.

meni, da je ključnega pomena, da se koncepta varnosti in prožnosti (t. i. prožna varnost) vključita na trg dela, da se vzpostavi ravnovesje med potrebo delodajalcev po prožni delovni sili ter potrebo samih delavcev po varnosti in zaščiti v vse bolj negotovih delovnih razmerah;

| 47. | poudarja, da je za pripravo strategije za splošno načrtovanje in upravljanje politik za zaposlovanje mladih pomembno sodelovanje z institucijami na lokalni in regionalni ravni. V ta namen bi lahko bili koristni inovativni celostni sistemi politik za zaposlovanje mladih, da bi se spodbujale povezave med javnimi organi in mladimi generacijami ter podjetji; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je za pripravo strategije za splošno načrtovanje in upravljanje politik za zaposlovanje mladih pomembno sodelovanje z institucijami na lokalni in regionalni ravni. V ta namen bi lahko bili koristni inovativni celostni sistemi politik za zaposlovanje mladih, da bi se spodbujale povezave med javnimi organi in mladimi generacijami ter podjetji;

| 48. | poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti v celoti vključiti v oblikovanje in izvajanje novih pobud, saj so v najboljšem položaju, da ocenijo zahteve in potrebe regionalnih in lokalnih območij, tudi kar zadeva zaposlovanje in programe, prilagojene mladim; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti v celoti vključiti v oblikovanje in izvajanje novih pobud, saj so v najboljšem položaju, da ocenijo zahteve in potrebe regionalnih in lokalnih območij, tudi kar zadeva zaposlovanje in programe, prilagojene mladim;

| 49. | opozarja Evropsko komisijo, da so lokalne in regionalne oblasti v veliki meri že odgovorne za izvajanje politik na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja. Hkrati izraža obžalovanje, da sporočilo Evropske komisije ne vsebuje posebnega sklicevanja na pristojnosti regionalnih in lokalnih oblasti (9), ne pri pripravi ne pri izvajanju politik na prej navedenih področjih; |
| --- | --- |

49.

opozarja Evropsko komisijo, da so lokalne in regionalne oblasti v veliki meri že odgovorne za izvajanje politik na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja. Hkrati izraža obžalovanje, da sporočilo Evropske komisije ne vsebuje posebnega sklicevanja na pristojnosti regionalnih in lokalnih oblasti (9), ne pri pripravi ne pri izvajanju politik na prej navedenih področjih;

| 50. | meni, da je treba instrumentu pripravništva – v okviru Svežnja ukrepov za zaposlovanje mladih in na širšem področju spodbujanja jamstvenih shem za mlade – nameniti ustrezno mesto in potrebno pomoč EU, da bi v okviru politik za zaposlovanje mladih lahko obvladali največji izziv za socialno Evropo: preprečiti generacijski prepad, tako da se mladim zagotovijo možnosti, da postanejo popolnoma neodvisni; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba instrumentu pripravništva – v okviru Svežnja ukrepov za zaposlovanje mladih in na širšem področju spodbujanja jamstvenih shem za mlade – nameniti ustrezno mesto in potrebno pomoč EU, da bi v okviru politik za zaposlovanje mladih lahko obvladali največji izziv za socialno Evropo: preprečiti generacijski prepad, tako da se mladim zagotovijo možnosti, da postanejo popolnoma neodvisni;

| 51. | meni, da je ključnega pomena, da se znatna sredstva usmerijo v podjetniško usposabljanje mladih. Ta ukrep mora biti osredotočen na tiste novo nastajajoče sektorje, ki so bili opredeljeni v različnih regionalnih strategijah znotraj globalnega ekonomskega okvira. Pridobljeno znanje in želja mladih po znanju pomenita vir rasti za evropsko družbo. Iz izkušenj se moramo naučiti, da je treba mlade podjetnike odvrniti od sektorjev, pri katerih že kratkoročno ni upanja na gospodarski uspeh. S tega vidika in v okviru gospodarsko kompleksne družbe je treba mlade „naučiti, kako se učiti“, in sicer z ukrepi usposabljanja, ki jim bodo omogočili, da od podjetniške zamisli preidejo k dejanski uresničitvi podjetniškega projekta. Menimo, da so pri tem finančna sredstva ključnega pomena. Države članice bi morale za to nameniti odstotek svojih instrumentov financiranja ter pri tem uporabiti količnike, ki so neposredno povezani s stopnjo brezposelnosti mladih, da bi pod ugodnimi pogoji omogočile financiranje projektov mladih podjetnikov. |
| --- | --- |

51.

meni, da je ključnega pomena, da se znatna sredstva usmerijo v podjetniško usposabljanje mladih. Ta ukrep mora biti osredotočen na tiste novo nastajajoče sektorje, ki so bili opredeljeni v različnih regionalnih strategijah znotraj globalnega ekonomskega okvira. Pridobljeno znanje in želja mladih po znanju pomenita vir rasti za evropsko družbo. Iz izkušenj se moramo naučiti, da je treba mlade podjetnike odvrniti od sektorjev, pri katerih že kratkoročno ni upanja na gospodarski uspeh. S tega vidika in v okviru gospodarsko kompleksne družbe je treba mlade „naučiti, kako se učiti“, in sicer z ukrepi usposabljanja, ki jim bodo omogočili, da od podjetniške zamisli preidejo k dejanski uresničitvi podjetniškega projekta. Menimo, da so pri tem finančna sredstva ključnega pomena. Države članice bi morale za to nameniti odstotek svojih instrumentov financiranja ter pri tem uporabiti količnike, ki so neposredno povezani s stopnjo brezposelnosti mladih, da bi pod ugodnimi pogoji omogočile financiranje projektov mladih podjetnikov.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 2562/2012 fin.

1

(2)  COM(2012) 727 final, COM(2012) 728 final, COM(2012) 729 final.

2

(3)  CdR 401/2010 fin.

3

(4)  CdR 292/2010 fin.

4

(5)  SWD(2012) 406 final.

5

(6)  COM(2012) 669 final.

6

(7)  COM(2011) 883 final.

7

(8)  CdR 1186/2012 fin.

8

(9)  CdR 1186/2012 fin.

9

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/7

---

Mnenje Odbora regij — Kulturni in ustvarjalni sektorji za rast in delovna mesta

2013/C 218/02

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja dejstvo, da se kultura obravnava kot gonilo lokalnega in regionalnega razvoja ter da je poudarjen pomen strategij pametne specializacije in celostnega pristopa k ustvarjalnemu razvoju; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da se kultura obravnava kot gonilo lokalnega in regionalnega razvoja ter da je poudarjen pomen strategij pametne specializacije in celostnega pristopa k ustvarjalnemu razvoju;

| — | predlaga razvoj ustvarjalnih konceptov na lokalni in regionalni ravni, ki bi se uporabili na „evropskem forumu ustvarjalnosti“, na katerem bi javne, zasebne in prostovoljne skupine skupaj preučile načine, kako bi se lahko Evropa na pereče lokalne in evropske probleme odzvala z ustvarjalnimi rešitvami; |
| --- | --- |

—

predlaga razvoj ustvarjalnih konceptov na lokalni in regionalni ravni, ki bi se uporabili na „evropskem forumu ustvarjalnosti“, na katerem bi javne, zasebne in prostovoljne skupine skupaj preučile načine, kako bi se lahko Evropa na pereče lokalne in evropske probleme odzvala z ustvarjalnimi rešitvami;

| — | poudarja, kako pomembno je razvijanje ustvarjalnih sposobnosti že od zgodnjega otroštva, tako da lahko mlajše generacije v celoti izkoristijo nove oblike dostopa do kulture in se bolje pripravijo na prihodnja delovna mesta. Na ta način bi tako njim kot tudi širši javnosti pomagali pri spopadanju s posledicami prehoda na digitalno tehnologijo; |
| --- | --- |

—

poudarja, kako pomembno je razvijanje ustvarjalnih sposobnosti že od zgodnjega otroštva, tako da lahko mlajše generacije v celoti izkoristijo nove oblike dostopa do kulture in se bolje pripravijo na prihodnja delovna mesta. Na ta način bi tako njim kot tudi širši javnosti pomagali pri spopadanju s posledicami prehoda na digitalno tehnologijo;

| — | se strinja s Komisijo, da se je treba osredotočiti na poenostavitev obstoječih pravil in izboljšanje dostopa kulturnih in ustvarjalnih sektorjev do zunanjih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

se strinja s Komisijo, da se je treba osredotočiti na poenostavitev obstoječih pravil in izboljšanje dostopa kulturnih in ustvarjalnih sektorjev do zunanjih finančnih sredstev;

| — | poziva k boljši vključitvi kulture in ustvarjalnosti v strategijo Evropa 2020 ter k priznanju pomembnih povezav z drugimi področji politike, kot so industrija, turizem, izobraževanje in finance. |
| --- | --- |

—

poziva k boljši vključitvi kulture in ustvarjalnosti v strategijo Evropa 2020 ter k priznanju pomembnih povezav z drugimi področji politike, kot so industrija, turizem, izobraževanje in finance.

| Poročevalec | Anton ROMBOUTS (NL/EPP), župan mesta Hertogenbosch |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU
  COM(2012) 537 final |

Poročevalec

Anton ROMBOUTS (NL/EPP), župan mesta Hertogenbosch

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU

COM(2012) 537 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošno ozadje

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sporočilo Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU, v katerem je predlagana strategija za izkoriščanje celotnega potenciala teh sektorjev za družbeni in gospodarski razvoj, ter meni, da je strategija predložena ob pravem trenutku. Še posebej pozdravlja poudarek na sposobnosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, da prispevajo k ustvarjanju rasti in delovnih mest ter spodbujanju inovacij, pa tudi možne pozitivne učinke prelivanja v druge sektorje in politike. Sporočilo je dokaz, da obstajajo med stališči Evropske komisije in Odbora regij velike sinergije glede njunega pristopa do potenciala za rast, ki ga imata kultura in ustvarjalnost. Odbor poudarja pomen lokalne in regionalne ravni za razvoj kulturnih in ustvarjalnih sektorjev v Evropi, kot je razvidno iz mnenja OR o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1), ki se odraža tudi v tem sporočilu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU, v katerem je predlagana strategija za izkoriščanje celotnega potenciala teh sektorjev za družbeni in gospodarski razvoj, ter meni, da je strategija predložena ob pravem trenutku. Še posebej pozdravlja poudarek na sposobnosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, da prispevajo k ustvarjanju rasti in delovnih mest ter spodbujanju inovacij, pa tudi možne pozitivne učinke prelivanja v druge sektorje in politike. Sporočilo je dokaz, da obstajajo med stališči Evropske komisije in Odbora regij velike sinergije glede njunega pristopa do potenciala za rast, ki ga imata kultura in ustvarjalnost. Odbor poudarja pomen lokalne in regionalne ravni za razvoj kulturnih in ustvarjalnih sektorjev v Evropi, kot je razvidno iz mnenja OR o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1), ki se odraža tudi v tem sporočilu;

| 2. | opozarja, da lahko kulturni in ustvarjalni sektorji v času finančne in gospodarske krize prispevajo tudi k uresničevanju ciljev socialne in zdravstvene politike na ustvarjalen način, saj podpirajo inovacije in hkrati prispevajo k rasti (2); |
| --- | --- |

2.

opozarja, da lahko kulturni in ustvarjalni sektorji v času finančne in gospodarske krize prispevajo tudi k uresničevanju ciljev socialne in zdravstvene politike na ustvarjalen način, saj podpirajo inovacije in hkrati prispevajo k rasti (2);

| 3. | ponovno poudarja, da ima kultura tudi lastno vrednost, ki je ločena od gospodarskih vidikov kulturnih dobrin, ter vztraja, da je treba to dvojno naravo upoštevati, tako da se ne bi osredotočali izključno na ekonomsko vrednost kulture (3); |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da ima kultura tudi lastno vrednost, ki je ločena od gospodarskih vidikov kulturnih dobrin, ter vztraja, da je treba to dvojno naravo upoštevati, tako da se ne bi osredotočali izključno na ekonomsko vrednost kulture (3);

| 4. | izraža zadovoljstvo nad tem, da so v sporočilu priznane pomembne koristi, ki jih lahko prinesejo strateške naložbe v kulturne in ustvarjalne sektorje na lokalni in regionalni ravni, in poziva k celovitemu strateškemu odzivu, ki vključuje vse akterje od lokalne do evropske ravni; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo nad tem, da so v sporočilu priznane pomembne koristi, ki jih lahko prinesejo strateške naložbe v kulturne in ustvarjalne sektorje na lokalni in regionalni ravni, in poziva k celovitemu strateškemu odzivu, ki vključuje vse akterje od lokalne do evropske ravni;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da se kultura v celotnem sporočilu obravnava kot gonilo lokalnega in regionalnega razvoja in da je poudarjen pomen strategij pametne specializacije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da se kultura v celotnem sporočilu obravnava kot gonilo lokalnega in regionalnega razvoja in da je poudarjen pomen strategij pametne specializacije;

| 6. | priznava potrebo po močnejšem povezovanju med strategijami na lokalni oziroma regionalni ravni in nacionalnimi strategijami ter se strinja s predlogom, da se je treba v prihodnjih programih kohezijske politike osredotočiti na oceno potenciala teh sektorjev v regionalnih razvojnih strategijah; |
| --- | --- |

6.

priznava potrebo po močnejšem povezovanju med strategijami na lokalni oziroma regionalni ravni in nacionalnimi strategijami ter se strinja s predlogom, da se je treba v prihodnjih programih kohezijske politike osredotočiti na oceno potenciala teh sektorjev v regionalnih razvojnih strategijah;

| 7. | opozarja na prejšnja stališča OR glede evropske prestolnice kulture kot pomembnega dogodka, s katerim opozarjamo na bogastvo, raznolikost in skupne značilnosti evropskih kultur (4). Skupaj s pobudo za znak evropske dediščine bi se lahko ta dogodek še naprej uporabljal kot laboratorij za razvoj občinstva in sodelovanje državljanov; |
| --- | --- |

7.

opozarja na prejšnja stališča OR glede evropske prestolnice kulture kot pomembnega dogodka, s katerim opozarjamo na bogastvo, raznolikost in skupne značilnosti evropskih kultur (4). Skupaj s pobudo za znak evropske dediščine bi se lahko ta dogodek še naprej uporabljal kot laboratorij za razvoj občinstva in sodelovanje državljanov;

| 8. | pozdravlja predloge Komisije za vzpostavitev programov sodelovanja, s pomočjo katerih bi zagotovili medsebojno učenje, zgradili mrežo stikov, olajšali izmenjave in poskrbeli za raznolikost. EU si bo morala s sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti prizadevati tudi za podporo ustvarjalnemu sektorju, da bi se lahko povzpel z lokalne na svetovno raven; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja predloge Komisije za vzpostavitev programov sodelovanja, s pomočjo katerih bi zagotovili medsebojno učenje, zgradili mrežo stikov, olajšali izmenjave in poskrbeli za raznolikost. EU si bo morala s sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti prizadevati tudi za podporo ustvarjalnemu sektorju, da bi se lahko povzpel z lokalne na svetovno raven;

| 9. | meni, da predlogi Komisije iz tega sporočila ne sprožajo nobenih pomislekov glede skladnosti z načelom subsidiarnosti. Kljub temu pa bo treba konkretne ukrepe oz. dejavnosti v prihodnje spremljati, ko bodo predlagani oz. sprejeti na ravni EU. |
| --- | --- |

9.

meni, da predlogi Komisije iz tega sporočila ne sprožajo nobenih pomislekov glede skladnosti z načelom subsidiarnosti. Kljub temu pa bo treba konkretne ukrepe oz. dejavnosti v prihodnje spremljati, ko bodo predlagani oz. sprejeti na ravni EU.

Priporočila

POTREBA PO DOLGOROČNI VIZIJI

| 10. | Glede na izzive, s katerimi se trenutno sooča Evropa, Odbor regij opozarja na potrebo po dolgoročni viziji, ki lahko utre pot do blaginje in boljše kakovosti življenja za vse. Takšna vizija mora biti tesno povezana s kulturo in ustvarjalnostjo. Odbor se strinja, da vpliv EU v svetu temelji na domišljiji, ustvarjalnosti in inovativnosti z uresničevanjem novih zamisli ter novih konceptov in projektov, in je prepričan, da lahko kulturni in ustvarjalni sektorji k temu bistveno prispevajo. |
| --- | --- |

10.

Glede na izzive, s katerimi se trenutno sooča Evropa, Odbor regij opozarja na potrebo po dolgoročni viziji, ki lahko utre pot do blaginje in boljše kakovosti življenja za vse. Takšna vizija mora biti tesno povezana s kulturo in ustvarjalnostjo. Odbor se strinja, da vpliv EU v svetu temelji na domišljiji, ustvarjalnosti in inovativnosti z uresničevanjem novih zamisli ter novih konceptov in projektov, in je prepričan, da lahko kulturni in ustvarjalni sektorji k temu bistveno prispevajo.

| 11. | Ta vloga kulture je zelo jasna mestom in regijam, ki si prizadevajo za boljšo kakovost življenja svojih prebivalcev. Potrebna je vizija, ki bi kulturni potencial evropskih mest in regij povezala z bojem proti brezposelnosti in izključenosti ranljivih skupin. Ta vizija bi lahko postala za državljane bolj konkretna z razvojem ustvarjalnih konceptov na lokalni in regionalni ravni, ki bi se uporabili na „evropskem forumu ustvarjalnosti“, na katerem bi javne, zasebne in prostovoljne skupine skupaj preučile načine, kako bi se lahko Evropa na pereče lokalne in evropske probleme odzvala z ustvarjalnimi rešitvami. Odbor želi na tem mestu še posebej poudariti, da bi ustvarjalnost, reševanje problemov ter znanje in spretnosti s področja umetnosti in kulture morali imeti osrednjo vlogo v celotnem izobraževalnem sistemu. |
| --- | --- |

11.

Ta vloga kulture je zelo jasna mestom in regijam, ki si prizadevajo za boljšo kakovost življenja svojih prebivalcev. Potrebna je vizija, ki bi kulturni potencial evropskih mest in regij povezala z bojem proti brezposelnosti in izključenosti ranljivih skupin. Ta vizija bi lahko postala za državljane bolj konkretna z razvojem ustvarjalnih konceptov na lokalni in regionalni ravni, ki bi se uporabili na „evropskem forumu ustvarjalnosti“, na katerem bi javne, zasebne in prostovoljne skupine skupaj preučile načine, kako bi se lahko Evropa na pereče lokalne in evropske probleme odzvala z ustvarjalnimi rešitvami. Odbor želi na tem mestu še posebej poudariti, da bi ustvarjalnost, reševanje problemov ter znanje in spretnosti s področja umetnosti in kulture morali imeti osrednjo vlogo v celotnem izobraževalnem sistemu.

| 12. | Kot je navedeno v sporočilu, je torej treba moč kulture in ustvarjalnosti izkoristiti na različne načine. Za to je potreben postopen vertikalen in horizontalen organizacijski model, ki je predlagan v sporočilu, pa tudi pristop, ki obravnava celoten kulturni ekosistem. Pri tem je pomembna participativna vloga državljanov v procesu soustvarjanja, poleg tega pa je treba priznati pomen ukoreninjenja kulture in ustvarjalnosti v določenem kraju. |
| --- | --- |

12.

Kot je navedeno v sporočilu, je torej treba moč kulture in ustvarjalnosti izkoristiti na različne načine. Za to je potreben postopen vertikalen in horizontalen organizacijski model, ki je predlagan v sporočilu, pa tudi pristop, ki obravnava celoten kulturni ekosistem. Pri tem je pomembna participativna vloga državljanov v procesu soustvarjanja, poleg tega pa je treba priznati pomen ukoreninjenja kulture in ustvarjalnosti v določenem kraju.

| 13. | Odbor poudarja, da kultura v globaliziranem svetu predstavlja bistveno lastnost kraja, ki določa njegovo privlačnost in s tem tudi konkurenčnost za podjetja, vlagatelje ter ustvarjalne in podjetne posameznike. Prav tako je izboljšanje kakovosti življenja postalo pomemben cilj lokalnih in regionalnih razvojnih programov. Pomembno je doseči ravnotežje med raznolikostjo, ustvarjalnimi in kulturnimi viri ter ustreznimi storitvami in infrastrukturo. Ta vprašanja je mogoče najbolje obravnavati na lokalni in regionalni ravni, kjer lahko lokalne in regionalne oblasti vidike raznolikosti in identitete najučinkoviteje vključijo v razvojne programe. Zato OR poziva k razvoju partnerstev med raziskovalnimi središči in inovacijskimi laboratoriji, da bi preučili učinke, ki jih ima kakovost kraja na odločitve glede izbire lokacije ter na gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

13.

Odbor poudarja, da kultura v globaliziranem svetu predstavlja bistveno lastnost kraja, ki določa njegovo privlačnost in s tem tudi konkurenčnost za podjetja, vlagatelje ter ustvarjalne in podjetne posameznike. Prav tako je izboljšanje kakovosti življenja postalo pomemben cilj lokalnih in regionalnih razvojnih programov. Pomembno je doseči ravnotežje med raznolikostjo, ustvarjalnimi in kulturnimi viri ter ustreznimi storitvami in infrastrukturo. Ta vprašanja je mogoče najbolje obravnavati na lokalni in regionalni ravni, kjer lahko lokalne in regionalne oblasti vidike raznolikosti in identitete najučinkoviteje vključijo v razvojne programe. Zato OR poziva k razvoju partnerstev med raziskovalnimi središči in inovacijskimi laboratoriji, da bi preučili učinke, ki jih ima kakovost kraja na odločitve glede izbire lokacije ter na gospodarski in družbeni razvoj.

| 14. | Evropa ni le pomembno gospodarsko območje, ampak predstavlja skupno kulturo, osnovano na pomembnih vrednotah zaupanja in vključenosti, ki gradijo socialni kapital ter s tem zagotavljajo podlago za inovativnost in ustvarjalnost. Hkrati to zavedanje, da smo združeni v raznolikosti, prispeva k občutku osebne varnosti, ki zboljšuje kakovost življenja državljanov in povečuje privlačnost evropskih mest in regij kot prijetnih krajev za življenje, nenazadnje pa povečuje tudi našo konkurenčnost. |
| --- | --- |

14.

Evropa ni le pomembno gospodarsko območje, ampak predstavlja skupno kulturo, osnovano na pomembnih vrednotah zaupanja in vključenosti, ki gradijo socialni kapital ter s tem zagotavljajo podlago za inovativnost in ustvarjalnost. Hkrati to zavedanje, da smo združeni v raznolikosti, prispeva k občutku osebne varnosti, ki zboljšuje kakovost življenja državljanov in povečuje privlačnost evropskih mest in regij kot prijetnih krajev za življenje, nenazadnje pa povečuje tudi našo konkurenčnost.

KULTURA IN INOVATIVNI KRAJI

| 15. | Odbor ugotavlja, da je sicer v sporočilu izpostavljena potreba po povezavi sektorjev, manj poudarka pa je na tem, da je treba tokove znanja in ustvarjalnega kapitala ukoreniniti v kraj. Odbor v zvezi s „kulturnimi grozdi“ ali „ustvarjalnimi območji“ poudarja, da je treba regije in mesta umestiti v središče mrež znanja, da bi popolnoma izkoristili prednosti prostega pretoka idej, kapitala in ljudi v globalnem omrežnem gospodarstvu. Za razvoj teh grozdov je ključnega pomena podpora lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav jih je za povečanje njihove učinkovitosti treba povezati tudi v evropske in svetovne mreže znanja. |
| --- | --- |

15.

Odbor ugotavlja, da je sicer v sporočilu izpostavljena potreba po povezavi sektorjev, manj poudarka pa je na tem, da je treba tokove znanja in ustvarjalnega kapitala ukoreniniti v kraj. Odbor v zvezi s „kulturnimi grozdi“ ali „ustvarjalnimi območji“ poudarja, da je treba regije in mesta umestiti v središče mrež znanja, da bi popolnoma izkoristili prednosti prostega pretoka idej, kapitala in ljudi v globalnem omrežnem gospodarstvu. Za razvoj teh grozdov je ključnega pomena podpora lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav jih je za povečanje njihove učinkovitosti treba povezati tudi v evropske in svetovne mreže znanja.

| 16. | Za ukoreninjenje ustvarjalnosti na določenem mestu so potrebne posebne lokalne in regionalne pobude, ki morajo biti pametne, trajnostne in strateške. Zato imajo lokalne in regionalne oblasti pri tem še posebej pomembno vlogo. Razvoj kulture na lokalni ravni krepi lokalno identiteto in prepoznavnost ter ustvarja kulturne proizvode, ki niso enostavno prenosljivi, zaradi česar se ustvarja edinstvena vrednost prostora. Ti kulturni dejavniki so pomembni tudi na evropski ravni. |
| --- | --- |

16.

Za ukoreninjenje ustvarjalnosti na določenem mestu so potrebne posebne lokalne in regionalne pobude, ki morajo biti pametne, trajnostne in strateške. Zato imajo lokalne in regionalne oblasti pri tem še posebej pomembno vlogo. Razvoj kulture na lokalni ravni krepi lokalno identiteto in prepoznavnost ter ustvarja kulturne proizvode, ki niso enostavno prenosljivi, zaradi česar se ustvarja edinstvena vrednost prostora. Ti kulturni dejavniki so pomembni tudi na evropski ravni.

| 17. | Odbor meni, da skupnost, ki vlaga v kulturo, izobraževanje in šport, ustvarja tudi večje bogastvo in blaginjo ter zagotavlja večjo varnost. To preprosto dejstvo velja tako za mesta ali vasi, posamezne regije in države kot tudi za vso celino. OR poziva k ambicioznemu programu ukrepov na ravni EU, s pomočjo katerih bi Evropa postala navdušujoča in privlačna celina – kraj, ki je zelo priljubljen med mladimi, tako zdaj kot tudi v prihodnosti, ki ustvarja nova delovna mesta in kjer bodo lahko prihodnje generacije živele v varnem in čistem okolju ter uživale visoko kakovost življenja. |
| --- | --- |

17.

Odbor meni, da skupnost, ki vlaga v kulturo, izobraževanje in šport, ustvarja tudi večje bogastvo in blaginjo ter zagotavlja večjo varnost. To preprosto dejstvo velja tako za mesta ali vasi, posamezne regije in države kot tudi za vso celino. OR poziva k ambicioznemu programu ukrepov na ravni EU, s pomočjo katerih bi Evropa postala navdušujoča in privlačna celina – kraj, ki je zelo priljubljen med mladimi, tako zdaj kot tudi v prihodnosti, ki ustvarja nova delovna mesta in kjer bodo lahko prihodnje generacije živele v varnem in čistem okolju ter uživale visoko kakovost življenja.

| 18. | Odbor meni, da je zaupanje bistvenega pomena za kakovost mesta, saj je podlaga za osebno varnost in ljudem omogoča, da se srečujejo in izmenjajo zamisli, kar spodbuja ustvarjalno razmišljanje in inovativnost. To prispeva tudi k ukoreninjenju ustvarjalnih proizvodov, nematerialne dediščine in ustvarjalnih posameznikov v določen kraj. Ta proces ima tudi gospodarsko razsežnost, denimo z vidika vloge, ki jo ima kultura pri spodbujanju turizma. Zelo pomembna pa je tudi socialna razsežnost, saj kultura zaupanja zagotavlja podlago za socialno kohezijo. |
| --- | --- |

18.

Odbor meni, da je zaupanje bistvenega pomena za kakovost mesta, saj je podlaga za osebno varnost in ljudem omogoča, da se srečujejo in izmenjajo zamisli, kar spodbuja ustvarjalno razmišljanje in inovativnost. To prispeva tudi k ukoreninjenju ustvarjalnih proizvodov, nematerialne dediščine in ustvarjalnih posameznikov v določen kraj. Ta proces ima tudi gospodarsko razsežnost, denimo z vidika vloge, ki jo ima kultura pri spodbujanju turizma. Zelo pomembna pa je tudi socialna razsežnost, saj kultura zaupanja zagotavlja podlago za socialno kohezijo.

| 19. | Ta zapletena vprašanja kažejo na potrebo po celostnem pristopu. Ustvarjalnost in inovativnost sta osnovani tako na znanju in spretnostih kot na socialnih in ekonomskih omrežjih. Ustvarjalni razvoj mora biti zato strateški cilj, ki ga je treba uresničevati s skupnimi prizadevanji, sodelovanjem in medsebojnim bogatenjem. V te procese ne smejo biti vključeni le kulturni in ustvarjalni sektorji ali gospodarski subjekti, temveč splošna javnost kot celota. |
| --- | --- |

19.

Ta zapletena vprašanja kažejo na potrebo po celostnem pristopu. Ustvarjalnost in inovativnost sta osnovani tako na znanju in spretnostih kot na socialnih in ekonomskih omrežjih. Ustvarjalni razvoj mora biti zato strateški cilj, ki ga je treba uresničevati s skupnimi prizadevanji, sodelovanjem in medsebojnim bogatenjem. V te procese ne smejo biti vključeni le kulturni in ustvarjalni sektorji ali gospodarski subjekti, temveč splošna javnost kot celota.

| 20. | Odbor zato pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija podpreti vzajemno učenje med mestnimi upravami, da bi lokalnim oblikovalcem politike omogočila izmenjavo in primerjavo izkušenj o vplivu kulture na socialno in ekonomsko oživitev mest. Vendar Odbor regij poziva k širšemu pogledu na kulturo in ustvarjalnost, ki upošteva regionalni okvir ter vlogo državljanov, podjetij in nepridobitnih organizacij v teh procesih. Eden od temu namenjenih mehanizmov bi se lahko zgledoval po modelu partnerstev Comenius Regio, ki se sicer osredotoča na lokalni razvoj v izobraževanju, vendar bi lahko bil prenesen tudi na kulturno in ustvarjalno področje. |
| --- | --- |

20.

Odbor zato pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija podpreti vzajemno učenje med mestnimi upravami, da bi lokalnim oblikovalcem politike omogočila izmenjavo in primerjavo izkušenj o vplivu kulture na socialno in ekonomsko oživitev mest. Vendar Odbor regij poziva k širšemu pogledu na kulturo in ustvarjalnost, ki upošteva regionalni okvir ter vlogo državljanov, podjetij in nepridobitnih organizacij v teh procesih. Eden od temu namenjenih mehanizmov bi se lahko zgledoval po modelu partnerstev Comenius Regio, ki se sicer osredotoča na lokalni razvoj v izobraževanju, vendar bi lahko bil prenesen tudi na kulturno in ustvarjalno področje.

| 21. | Odbor ponovno opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem ozemlju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij, nosilci in pokrovitelji kulturnih ustanov in pobud, izobraževanja in usposabljanja ter organizatorji festivalov in kulturnih srečanj (5). Lokalne in regionalne oblasti so najbolje usposobljene za uravnoteženje različnih elementov kulturnega in ustvarjalnega ekosistema ter zagotovitev ustreznih sredstev, ki jih potrebujejo tisti, ki delajo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih. |
| --- | --- |

21.

Odbor ponovno opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri spodbujanju in razvoju kulture na svojem ozemlju, zlasti v okviru varovanja kulturne dediščine, ter kot podporniki kulturnih inovacij, nosilci in pokrovitelji kulturnih ustanov in pobud, izobraževanja in usposabljanja ter organizatorji festivalov in kulturnih srečanj (5). Lokalne in regionalne oblasti so najbolje usposobljene za uravnoteženje različnih elementov kulturnega in ustvarjalnega ekosistema ter zagotovitev ustreznih sredstev, ki jih potrebujejo tisti, ki delajo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih.

VSE VEČJI GOSPODARSKI VPLIV

| 22. | Odbor regij izraža zadovoljstvo, da je Komisija poudarila vrednost kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z vidika rasti in zaposlovanja (predstavljajo 3,3 % BDP in zaposlujejo 6,7 milijona ljudi, kar je 3 % vseh delovnih mest (6)). Gospodarske koristi je vsekakor mogoče še okrepiti s predlagano novo strategijo za povečanje konkurenčnosti in izvoznega potenciala teh sektorjev ter dosego čim večjih koristi prelivanja za druga področja, kot so inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije ter revitalizacija mest. Odbor v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati izkušnje na lokalni in regionalni ravni ter ugotoviti, kako bi lahko ustvarjalni sektor spodbudil rast v drugih sektorjih. |
| --- | --- |

22.

Odbor regij izraža zadovoljstvo, da je Komisija poudarila vrednost kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z vidika rasti in zaposlovanja (predstavljajo 3,3 % BDP in zaposlujejo 6,7 milijona ljudi, kar je 3 % vseh delovnih mest (6)). Gospodarske koristi je vsekakor mogoče še okrepiti s predlagano novo strategijo za povečanje konkurenčnosti in izvoznega potenciala teh sektorjev ter dosego čim večjih koristi prelivanja za druga področja, kot so inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije ter revitalizacija mest. Odbor v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati izkušnje na lokalni in regionalni ravni ter ugotoviti, kako bi lahko ustvarjalni sektor spodbudil rast v drugih sektorjih.

| 23. | Za dosego čim večjih koristi je treba spodbujati proizvodnjo in potrošnjo kulturnih dobrin ter razvoj ustvarjalnosti. Odbor poudarja, kako pomembno je razvijanje ustvarjalnih sposobnosti že od zgodnjega otroštva, tako v okviru izobraževalnega sistema kot prostočasnih dejavnosti, tako da lahko mlajše generacije v celoti izkoristijo nove oblike dostopa do kulture in se bolje pripravijo na prihodnja delovna mesta. Na ta način bi tako njim kot tudi širši javnosti pomagali pri spopadanju s posledicami prehoda na digitalno tehnologijo. |
| --- | --- |

23.

Za dosego čim večjih koristi je treba spodbujati proizvodnjo in potrošnjo kulturnih dobrin ter razvoj ustvarjalnosti. Odbor poudarja, kako pomembno je razvijanje ustvarjalnih sposobnosti že od zgodnjega otroštva, tako v okviru izobraževalnega sistema kot prostočasnih dejavnosti, tako da lahko mlajše generacije v celoti izkoristijo nove oblike dostopa do kulture in se bolje pripravijo na prihodnja delovna mesta. Na ta način bi tako njim kot tudi širši javnosti pomagali pri spopadanju s posledicami prehoda na digitalno tehnologijo.

| 24. | V sporočilu je priznano, da bi lahko kulturni in ustvarjalni sektorji izkoristili široko paleto finančnih instrumentov, vključno s programi Ustvarjalna Evropa, Erasmus za vse, Obzorje 2020 in COSME, sredstvi kohezijske politike ter instrumentom za povezovanje Evrope. Priznati je treba tudi to, da regionalne in lokalne oblasti na področje kulture posegajo bolj neposredno. Mesta in regije ne zagotavljajo le večjega deleža finančnih sredstev za kulturo v večini delov Evrope, temveč delujejo tudi kot laboratoriji za kulturne in ustvarjalne eksperimente in inovacije ter imajo ključno vlogo pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih grozdov. |
| --- | --- |

24.

V sporočilu je priznano, da bi lahko kulturni in ustvarjalni sektorji izkoristili široko paleto finančnih instrumentov, vključno s programi Ustvarjalna Evropa, Erasmus za vse, Obzorje 2020 in COSME, sredstvi kohezijske politike ter instrumentom za povezovanje Evrope. Priznati je treba tudi to, da regionalne in lokalne oblasti na področje kulture posegajo bolj neposredno. Mesta in regije ne zagotavljajo le večjega deleža finančnih sredstev za kulturo v večini delov Evrope, temveč delujejo tudi kot laboratoriji za kulturne in ustvarjalne eksperimente in inovacije ter imajo ključno vlogo pri razvoju kulturnih in ustvarjalnih grozdov.

| 25. | Odbor poudarja, da je treba ohraniti državno pomoč, ki se dodeljuje za spodbujanje kulture. Vendar pa Komisijo poziva, naj pri pripravi novih pravil o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela ponovno razmisli o merilu teritorializacije porabe, da ne bi ogrozili teritorialnega učinka takih del. |
| --- | --- |

25.

Odbor poudarja, da je treba ohraniti državno pomoč, ki se dodeljuje za spodbujanje kulture. Vendar pa Komisijo poziva, naj pri pripravi novih pravil o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela ponovno razmisli o merilu teritorializacije porabe, da ne bi ogrozili teritorialnega učinka takih del.

| 26. | Spodbujati je treba dobro upravljanje kulture v skladu s sklepi Sveta s 3201. zasedanja Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport 26. in 27. novembra 2012 v Bruslju. |
| --- | --- |

26.

Spodbujati je treba dobro upravljanje kulture v skladu s sklepi Sveta s 3201. zasedanja Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport 26. in 27. novembra 2012 v Bruslju.

IZBOLJŠANJE RAZMER ZA KULTURNE IN USTVARJALNE SEKTORJE V EVROPI

| 27. | Komisija poziva k vrsti ukrepov, ki bi ustvarili ustrezne pogoje za razcvet kulturnih in ustvarjalnih sektorjev. Ukrepi so osredotočeni na razvoj spretnosti, dostop do finančnih sredstev, spodbujanje novih poslovnih modelov, razvoj občinstva, dostop do mednarodnih trgov in boljše povezave z drugimi sektorji. Vendar pa se kulturni in ustvarjalni sektorji srečujejo tudi s posebnimi izzivi. V teh sektorjih prevladujejo mikro, mala in srednja podjetja ter podjetja s samozaposlenimi delavci, ki potrebujejo pobude in organizacijo na lokalni ravni. Zato bi lahko imele lokalne in regionalne oblasti učinkovitejšo vlogo pri obveščanju lokalnih podjetij o načinih in sredstvih za spodbujanje lokalnih in regionalnih kulturnih dejavnosti (7). |
| --- | --- |

27.

Komisija poziva k vrsti ukrepov, ki bi ustvarili ustrezne pogoje za razcvet kulturnih in ustvarjalnih sektorjev. Ukrepi so osredotočeni na razvoj spretnosti, dostop do finančnih sredstev, spodbujanje novih poslovnih modelov, razvoj občinstva, dostop do mednarodnih trgov in boljše povezave z drugimi sektorji. Vendar pa se kulturni in ustvarjalni sektorji srečujejo tudi s posebnimi izzivi. V teh sektorjih prevladujejo mikro, mala in srednja podjetja ter podjetja s samozaposlenimi delavci, ki potrebujejo pobude in organizacijo na lokalni ravni. Zato bi lahko imele lokalne in regionalne oblasti učinkovitejšo vlogo pri obveščanju lokalnih podjetij o načinih in sredstvih za spodbujanje lokalnih in regionalnih kulturnih dejavnosti (7).

| 28. | Odbor meni, da so za kulturne in ustvarjalne sektorje partnerstva ključnega pomena, in pozdravlja ukrepe za omogočanje partnerstev oziroma koalicij ter ustreznih pogojev, ki so potrebni za prenos dobrih praks, krepitev znanja in vzpostavitev mrež za razširjanje izkušenj v zvezi z možnostmi za izrabo potenciala teh sektorjev (8). Preučiti bi bilo treba možnost vzpostavitve tematskih mrež za kulturne in ustvarjalne sektorje, da bi omogočili učinkovitejši prenos znanja na evropski ravni. |
| --- | --- |

28.

Odbor meni, da so za kulturne in ustvarjalne sektorje partnerstva ključnega pomena, in pozdravlja ukrepe za omogočanje partnerstev oziroma koalicij ter ustreznih pogojev, ki so potrebni za prenos dobrih praks, krepitev znanja in vzpostavitev mrež za razširjanje izkušenj v zvezi z možnostmi za izrabo potenciala teh sektorjev (8). Preučiti bi bilo treba možnost vzpostavitve tematskih mrež za kulturne in ustvarjalne sektorje, da bi omogočili učinkovitejši prenos znanja na evropski ravni.

| 29. | Odbor je seznanjen z namero Komisije, da izboljša regulativni okvir EU za kulturne in ustvarjalne sektorje, ter se strinja, da se je treba osredotočiti na poenostavitev obstoječih pravil in izboljšanje dostopa kulturnih in ustvarjalnih sektorjev do zunanjih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

29.

Odbor je seznanjen z namero Komisije, da izboljša regulativni okvir EU za kulturne in ustvarjalne sektorje, ter se strinja, da se je treba osredotočiti na poenostavitev obstoječih pravil in izboljšanje dostopa kulturnih in ustvarjalnih sektorjev do zunanjih finančnih sredstev.

| 30. | Vendar pa Odbor meni, da mora Komisija zaradi razvoja računalništva v oblaku nujno opredeliti jasen regulativni okvir za pravice intelektualne lastnine in avtorske pravice. |
| --- | --- |

30.

Vendar pa Odbor meni, da mora Komisija zaradi razvoja računalništva v oblaku nujno opredeliti jasen regulativni okvir za pravice intelektualne lastnine in avtorske pravice.

POLITIČNI UKREPI

| 31. | Odbor podpira poudarek, ki je v sporočilu namenjen petim ključnim dejavnikom oblikovanja politike: razvijanju spretnosti; izboljšanju dostopa do financiranja; pospeševanju novih poslovnih modelov in razvoju občinstva; olajševanju sodelovanja z drugimi sektorji in politikami ter povečanju mednarodnega vpliva. |
| --- | --- |

31.

Odbor podpira poudarek, ki je v sporočilu namenjen petim ključnim dejavnikom oblikovanja politike: razvijanju spretnosti; izboljšanju dostopa do financiranja; pospeševanju novih poslovnih modelov in razvoju občinstva; olajševanju sodelovanja z drugimi sektorji in politikami ter povečanju mednarodnega vpliva.

| 32. | V dokumentu Komisije so jasno izpostavljene povezave, ki jih imajo kulturni in ustvarjalni sektorji z drugimi področji politike, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, turizmom itd. Bolj bi bilo treba poudariti njihovo povezavo z izobraževalno politiko. Odbor poleg tega poziva k bolj proaktivnemu pristopu, ki bi spodbudil razvoj sinergij med kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji ter tudi z gospodarskimi in socialnimi akterji na drugih področjih, tako da bi podprli nova in inovativna področja dejavnosti, kot so kombinirani mediji, družbeni mediji, digitalno založništvo, ustvarjalni turizem (9) itd. |
| --- | --- |

32.

V dokumentu Komisije so jasno izpostavljene povezave, ki jih imajo kulturni in ustvarjalni sektorji z drugimi področji politike, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, turizmom itd. Bolj bi bilo treba poudariti njihovo povezavo z izobraževalno politiko. Odbor poleg tega poziva k bolj proaktivnemu pristopu, ki bi spodbudil razvoj sinergij med kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji ter tudi z gospodarskimi in socialnimi akterji na drugih področjih, tako da bi podprli nova in inovativna področja dejavnosti, kot so kombinirani mediji, družbeni mediji, digitalno založništvo, ustvarjalni turizem (9) itd.

| 33. | Odbor podpira predlog za večplastno strategijo, osnovano na dvojnem pristopu, ki zajema tako horizontalne kot tudi vertikalne razsežnosti politike. Zlasti je pomembno vertikalno ukrepanje – celosten pristop za integrirane strategije –, saj se s tem izrecno priznajo povezave z drugimi področji politike, kot so industrija, turizem, izobraževanje, finance itd. |
| --- | --- |

33.

Odbor podpira predlog za večplastno strategijo, osnovano na dvojnem pristopu, ki zajema tako horizontalne kot tudi vertikalne razsežnosti politike. Zlasti je pomembno vertikalno ukrepanje – celosten pristop za integrirane strategije –, saj se s tem izrecno priznajo povezave z drugimi področji politike, kot so industrija, turizem, izobraževanje, finance itd.

| 34. | Odbor podpira zamisel, da se pobudi o evropski prestolnici kulture in znaku evropske dediščine še naprej uporabljata kot laboratorija za razvoj občinstva in sodelovanje državljanov. Priznati bi bilo treba, da takšne lokalne pobude oblikujejo pomembne ustvarjalne prostore in grozde v okviru nacionalnih in globalnih mrež v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter prispevajo k povezovanju globalnih kulturnih krogov in lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

34.

Odbor podpira zamisel, da se pobudi o evropski prestolnici kulture in znaku evropske dediščine še naprej uporabljata kot laboratorija za razvoj občinstva in sodelovanje državljanov. Priznati bi bilo treba, da takšne lokalne pobude oblikujejo pomembne ustvarjalne prostore in grozde v okviru nacionalnih in globalnih mrež v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter prispevajo k povezovanju globalnih kulturnih krogov in lokalnih skupnosti.

| 35. | Odbor poudarja, da je potrebnih več informacij in dokazov o delovanju in učinkih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, s čimer bi pomagali utemeljiti komercialno financiranje ustvarjalnih podjetij. Eurostat bi bilo treba spodbuditi, naj poskrbi za učinkovitejše in pravočasne statistične podatke o kulturi v Evropi. Poleg tega bi lahko opravili študije o kulturnih in ustvarjalnih sektorjih v specifičnih lokalnih in regionalnih kontekstih, da bi analizirali delovanje kulturnega ekosistema raznovrstnih krajev po vsej EU ter s tem posodobili najboljše prakse in opredelili glavne trende v teh sektorjih. |
| --- | --- |

35.

Odbor poudarja, da je potrebnih več informacij in dokazov o delovanju in učinkih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, s čimer bi pomagali utemeljiti komercialno financiranje ustvarjalnih podjetij. Eurostat bi bilo treba spodbuditi, naj poskrbi za učinkovitejše in pravočasne statistične podatke o kulturi v Evropi. Poleg tega bi lahko opravili študije o kulturnih in ustvarjalnih sektorjih v specifičnih lokalnih in regionalnih kontekstih, da bi analizirali delovanje kulturnega ekosistema raznovrstnih krajev po vsej EU ter s tem posodobili najboljše prakse in opredelili glavne trende v teh sektorjih.

| 36. | Odbor regij poziva k boljši vključitvi kulture in ustvarjalnosti v strategijo Evropa 2020, zlasti prek vodilnih pobud o digitalni agendi, novih znanjih in spretnostnih za nova delovna mesta ter Uniji inovacij, ob priznavanju dejstva, da za pametno, trajnostno in vključujočo rast niso dovolj le podjetja, temveč celosten sistem znanja in zdrav kulturni ekosistem. |
| --- | --- |

36.

Odbor regij poziva k boljši vključitvi kulture in ustvarjalnosti v strategijo Evropa 2020, zlasti prek vodilnih pobud o digitalni agendi, novih znanjih in spretnostnih za nova delovna mesta ter Uniji inovacij, ob priznavanju dejstva, da za pametno, trajnostno in vključujočo rast niso dovolj le podjetja, temveč celosten sistem znanja in zdrav kulturni ekosistem.

| 37. | Komisija na koncu predlaga spremljanje strategije z odprto metodo koordinacije na področju kulture. Odbor predvsem poudarja, da bi se morali nacionalni predstavniki sistematično posvetovati z lokalnimi in regionalnimi akterji, da bi lahko pripravili čim boljša vprašanja. |
| --- | --- |

37.

Komisija na koncu predlaga spremljanje strategije z odprto metodo koordinacije na področju kulture. Odbor predvsem poudarja, da bi se morali nacionalni predstavniki sistematično posvetovati z lokalnimi in regionalnimi akterji, da bi lahko pripravili čim boljša vprašanja.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 181/2010 fin.

1

(2)  CdR 181/2010 fin.

2

(3)  CdR 401/2011 fin.

3

(4)  CdR 191/2011 fin.

4

(5)  CdR 172/2007 fin.

5

(6)  Evropsko poročilo o konkurenčnosti za leto 2010. Drugi viri ocenjujejo, da so številke še višje, tj. 4,5 % BDP in 8,5 milijona zaposlenih (TERA Consultants, 2010).

6

(7)  CdR 401/2011 fin.

7

(8)  CdR 181/2010 fin.

8

(9)  OECD (2009), Vpliv kulture na turizem. OECD: Pariz.

9

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/12

---

Mnenje Odbora regij – Premoščanje inovacijskega prepada

2013/C 218/03

ODBOR REGIJ

| — | Kot dokazujejo številni pojavi v digitalni družbi, pomembne preobrazbe potekajo od spodaj navzgor, zato je ključnega pomena prodorna miselnost „podjetniškega odkrivanja“. |
| --- | --- |

—

Kot dokazujejo številni pojavi v digitalni družbi, pomembne preobrazbe potekajo od spodaj navzgor, zato je ključnega pomena prodorna miselnost „podjetniškega odkrivanja“.

| — | Skupnosti inovacij delujejo kot ekosistemi, ki vzpostavljajo sistemske vrednostne mreže v svetu brez meja. |
| --- | --- |

—

Skupnosti inovacij delujejo kot ekosistemi, ki vzpostavljajo sistemske vrednostne mreže v svetu brez meja.

| — | Regije potrebujejo nova prizorišča kot žarišča za soustvarjanje inovacij. Te bi lahko imenovali „inovacijski vrtovi“ in „platforme izzivov“, ki skupaj tvorijo prototip delovnih okolij za oblikovanje prihodnosti. |
| --- | --- |

—

Regije potrebujejo nova prizorišča kot žarišča za soustvarjanje inovacij. Te bi lahko imenovali „inovacijski vrtovi“ in „platforme izzivov“, ki skupaj tvorijo prototip delovnih okolij za oblikovanje prihodnosti.

| — | OR podpira nove naložbe v odprte inovacije in crowdsourcing. To so ključni pojmi, povezani s pametnim mestom in udeležbo državljanov. |
| --- | --- |

—

OR podpira nove naložbe v odprte inovacije in crowdsourcing. To so ključni pojmi, povezani s pametnim mestom in udeležbo državljanov.

| — | Pojem „povezanih pametnih mest“ je treba dodatno razviti in razširiti na celotno Evropo. |
| --- | --- |

—

Pojem „povezanih pametnih mest“ je treba dodatno razviti in razširiti na celotno Evropo.

| — | OR spodbuja Komisijo, naj vzpostavi programe „podjetniškega odkrivanja“, ki bi se izvajali na različnih ravneh, in preuči, katere rešitve so najbolj učinkovite z vidika potreb lokalnih skupnosti in prenosa na evropsko raven. |
| --- | --- |

—

OR spodbuja Komisijo, naj vzpostavi programe „podjetniškega odkrivanja“, ki bi se izvajali na različnih ravneh, in preuči, katere rešitve so najbolj učinkovite z vidika potreb lokalnih skupnosti in prenosa na evropsko raven.

| — | Krožno gospodarstvo za znanje: treba je ponovno uporabiti rezultate programov in projektov za financiranje raziskav in inovacij Evropske komisije in držav članic. |
| --- | --- |

—

Krožno gospodarstvo za znanje: treba je ponovno uporabiti rezultate programov in projektov za financiranje raziskav in inovacij Evropske komisije in držav članic.

| — | Najboljše pionirje razvoja in vodenja vseevropskih projektov bi bilo treba financirati v okviru programa Obzorje 2020 in kohezijske politike, pri čemer je eden od ciljev preveriti učinkovite metodologije in orodja za sodelovanje v resničnem življenju in za čezmejno učenje. |
| --- | --- |

—

Najboljše pionirje razvoja in vodenja vseevropskih projektov bi bilo treba financirati v okviru programa Obzorje 2020 in kohezijske politike, pri čemer je eden od ciljev preveriti učinkovite metodologije in orodja za sodelovanje v resničnem življenju in za čezmejno učenje.

| Poročevalec | Markku MARKKULA (FI/EPP), član mestnega sveta Espooja |
| --- | --- |

Poročevalec

Markku MARKKULA (FI/EPP), član mestnega sveta Espooja

I.   USTVARJANJE UGODNIH POGOJEV ZA INOVATIVNOST

| 1. | Odbor regij na zaprosilo irskega predsedstva EU pripravlja utemeljene in upravičene predloge za izboljšanje inovativnosti in premoščanje inovacijskega prepada. Cilj v okviru tega zaprosila je predložitev predlogov o 1) ukrepih, ki jih morajo sprejeti regije in vsi njihovi raznoliki akterji, in 2) ukrepih, ki so potrebni v okviru programov, financiranja in drugih dejavnosti Evropske komisije. |
| --- | --- |

1.

Odbor regij na zaprosilo irskega predsedstva EU pripravlja utemeljene in upravičene predloge za izboljšanje inovativnosti in premoščanje inovacijskega prepada. Cilj v okviru tega zaprosila je predložitev predlogov o 1) ukrepih, ki jih morajo sprejeti regije in vsi njihovi raznoliki akterji, in 2) ukrepih, ki so potrebni v okviru programov, financiranja in drugih dejavnosti Evropske komisije.

| 2. | Nalogo, ki jo je Odboru zaupalo irsko predsedstvo, je mogoče izpolniti le z opredelitvijo in opisom ukrepov, ki jih je treba izvajati vzporedno in so povezani s potrebo po spremembi širše delovne kulture. EU in večina njenih držav članic, pa tudi regije, so v zadnjih letih pripravile obsežno število kakovostnih poročil in načrtov. Vodilni programi in načrti EU, ki so jih pripravili različni generalni direktorati, so sami po sebi nedvomno dobri, vendar so še vedno samo načrti, ki ne morejo zagotoviti sprememb intelektualnega pristopa, ki so potrebne na praktični ravni v regijah po vsej Evropi. Kot dokazujejo številni pojavi v digitalni družbi, pomembne preobrazbe potekajo od spodaj navzgor, zato je ključnega pomena prodorna miselnost „podjetniškega odkrivanja“. Pojem „podjetnika“ je tukaj neustrezen, ker se pogosto razlaga precej ozko. Odkrivanje pomeni tudi več kot zgolj inovacije. Pri tem gre bolj za novo dejavnost odkrivanja, eksperimentiranja in učenja o tem, kaj bi bilo treba narediti v posameznem sektorju ali podsistemu pri raziskavah, razvoju in inovacijah, da bi se izboljšal njegov položaj. Podjetniško odkrivanje je povezano z eksperimentiranjem, prevzemanjem tveganja in tudi neuspehom. Pomeni, da posamezniki pogosto sodelujejo med seboj v mrežah, ocenjujejo alternativne možnosti, določajo cilje ter ustvarjajo inovacije v odprtem duhu. To pa zahteva tudi, da dobijo državljani, skupnosti in podjetja priložnost spregovoriti, saj menijo, da se jim običajno ne prisluhne. |
| --- | --- |

2.

Nalogo, ki jo je Odboru zaupalo irsko predsedstvo, je mogoče izpolniti le z opredelitvijo in opisom ukrepov, ki jih je treba izvajati vzporedno in so povezani s potrebo po spremembi širše delovne kulture. EU in večina njenih držav članic, pa tudi regije, so v zadnjih letih pripravile obsežno število kakovostnih poročil in načrtov. Vodilni programi in načrti EU, ki so jih pripravili različni generalni direktorati, so sami po sebi nedvomno dobri, vendar so še vedno samo načrti, ki ne morejo zagotoviti sprememb intelektualnega pristopa, ki so potrebne na praktični ravni v regijah po vsej Evropi. Kot dokazujejo številni pojavi v digitalni družbi, pomembne preobrazbe potekajo od spodaj navzgor, zato je ključnega pomena prodorna miselnost „podjetniškega odkrivanja“. Pojem „podjetnika“ je tukaj neustrezen, ker se pogosto razlaga precej ozko. Odkrivanje pomeni tudi več kot zgolj inovacije. Pri tem gre bolj za novo dejavnost odkrivanja, eksperimentiranja in učenja o tem, kaj bi bilo treba narediti v posameznem sektorju ali podsistemu pri raziskavah, razvoju in inovacijah, da bi se izboljšal njegov položaj. Podjetniško odkrivanje je povezano z eksperimentiranjem, prevzemanjem tveganja in tudi neuspehom. Pomeni, da posamezniki pogosto sodelujejo med seboj v mrežah, ocenjujejo alternativne možnosti, določajo cilje ter ustvarjajo inovacije v odprtem duhu. To pa zahteva tudi, da dobijo državljani, skupnosti in podjetja priložnost spregovoriti, saj menijo, da se jim običajno ne prisluhne.

| 3. | Ker je to mnenje osredotočeno na povečanje inovativnosti in zmanjšanje inovacijske vrzeli, zlasti s pomočjo programov EU, naslednje politične smernice in predlogi kažejo, da je te nujne spremembe mogoče uresničiti. Evropa mora:






  i. | podpirati cilje, ki jih je treba doseči na področju konkurenčnosti in inovacij do leta 2020, še posebej z nadaljnjim vlaganjem v izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- | --- |

3.

Ker je to mnenje osredotočeno na povečanje inovativnosti in zmanjšanje inovacijske vrzeli, zlasti s pomočjo programov EU, naslednje politične smernice in predlogi kažejo, da je te nujne spremembe mogoče uresničiti. Evropa mora:

i.

podpirati cilje, ki jih je treba doseči na področju konkurenčnosti in inovacij do leta 2020, še posebej z nadaljnjim vlaganjem v izobraževanje in usposabljanje;

| ii. | poudarjati pomen uravnoteženja tehnoloških, oblikovalskih in socialnih inovacij v javnem in zasebnem sektorju, na katere vpliva daljnosežna digitalizacija; |
| --- | --- |

ii.

poudarjati pomen uravnoteženja tehnoloških, oblikovalskih in socialnih inovacij v javnem in zasebnem sektorju, na katere vpliva daljnosežna digitalizacija;

| iii. | stremeti k družbenim inovacijam s pomočjo živih laboratorijev, preizkuševališč in odprtih inovacijskih metod v regionalnem oblikovanju politik o inovacijah, v katere je treba vključiti tudi državljane; |
| --- | --- |

iii.

stremeti k družbenim inovacijam s pomočjo živih laboratorijev, preizkuševališč in odprtih inovacijskih metod v regionalnem oblikovanju politik o inovacijah, v katere je treba vključiti tudi državljane;

| iv. | poudarjati vlogo lokalnega in regionalnega okolja, ki spodbuja povezovanje visokošolskega izobraževanja, raziskav in podjetij; |
| --- | --- |

iv.

poudarjati vlogo lokalnega in regionalnega okolja, ki spodbuja povezovanje visokošolskega izobraževanja, raziskav in podjetij;

| v. | izvajati trikotnik znanja kot ključnega načela univerzitetne reforme v Evropi (boljše sinergije med raziskavami, izobraževanjem in inovacijami); |
| --- | --- |

v.

izvajati trikotnik znanja kot ključnega načela univerzitetne reforme v Evropi (boljše sinergije med raziskavami, izobraževanjem in inovacijami);

| vi. | poudarjati ključno vlogo raziskovalne infrastrukture v inovacijskih sistemih, ki temeljijo na znanju; |
| --- | --- |

vi.

poudarjati ključno vlogo raziskovalne infrastrukture v inovacijskih sistemih, ki temeljijo na znanju;

| vii. | posvetiti več pozornosti aktivni uporabi inovativnih javnih naročil v povezavi s poenostavitvijo postopkov; |
| --- | --- |

vii.

posvetiti več pozornosti aktivni uporabi inovativnih javnih naročil v povezavi s poenostavitvijo postopkov;

| viii. | poudarjati pomen vseevropskega sodelovanja in nadnacionalnih projektov sodelovanja med regijami, ki temeljijo na podpiranju inovacij in strategijah pametne specializacije; |
| --- | --- |

viii.

poudarjati pomen vseevropskega sodelovanja in nadnacionalnih projektov sodelovanja med regijami, ki temeljijo na podpiranju inovacij in strategijah pametne specializacije;

| ix. | poudarjati potencial čezmejnega sodelovanja, vključno z naložbami v in iz EU; |
| --- | --- |

ix.

poudarjati potencial čezmejnega sodelovanja, vključno z naložbami v in iz EU;

| x. | izboljšati kompetence na področju inovacij in spodbujati novo inovacijsko mišljenje, ki bo temeljilo na dialogu, sodelovanju in soustvarjanju, da se bo mogoče učiti iz najboljših praks; |
| --- | --- |

x.

izboljšati kompetence na področju inovacij in spodbujati novo inovacijsko mišljenje, ki bo temeljilo na dialogu, sodelovanju in soustvarjanju, da se bo mogoče učiti iz najboljših praks;

| xi. | spodbujati dejavnosti od spodaj navzgor: soustvarjanje, sooblikovanje in soproizvodnja v okviru resničnega strokovnega sodelovanja, namesto da vlade silimo, da ustvarjajo nove „rešitve“ za državljane. Takšno obsežno sodelovanje, ki vključuje ljudi iz lokalnih skupnosti, je potrebno tudi za uvajanje inovativnih zamisli v resnično življenje v različnih kulturah po vsej Evropi; |
| --- | --- |

xi.

spodbujati dejavnosti od spodaj navzgor: soustvarjanje, sooblikovanje in soproizvodnja v okviru resničnega strokovnega sodelovanja, namesto da vlade silimo, da ustvarjajo nove „rešitve“ za državljane. Takšno obsežno sodelovanje, ki vključuje ljudi iz lokalnih skupnosti, je potrebno tudi za uvajanje inovativnih zamisli v resnično življenje v različnih kulturah po vsej Evropi;

| xii. | pritegniti zanimanje podjetij ne le za inovacije, temveč za „inovacije za ustvarjanje bogastva“, pri čemer bogastvo ne pomeni le dobička, temveč tudi izboljšanje kakovosti življenja in razvoj srečnega in zdravega sveta. |
| --- | --- |

xii.

pritegniti zanimanje podjetij ne le za inovacije, temveč za „inovacije za ustvarjanje bogastva“, pri čemer bogastvo ne pomeni le dobička, temveč tudi izboljšanje kakovosti življenja in razvoj srečnega in zdravega sveta.

Vendar ti pristopi ne zadostujejo: bistvo inovacij je treba podrobneje raziskati.

II.   SPLOŠNE UGOTOVITVE IN POLITIČNA PRIPOROČILA

| 4. | Ukrepi za izvajanje strategije Evropa 2020 niso dali dovolj rezultatov v zvezi z inovativno dejavnostjo. Na ravni EU je bilo pripravljenega veliko uporabnega materiala in predlogov. Zdaj pa je treba preusmeriti pozornost financiranja in programov EU v dejanske ukrepe na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

4.

Ukrepi za izvajanje strategije Evropa 2020 niso dali dovolj rezultatov v zvezi z inovativno dejavnostjo. Na ravni EU je bilo pripravljenega veliko uporabnega materiala in predlogov. Zdaj pa je treba preusmeriti pozornost financiranja in programov EU v dejanske ukrepe na lokalni in regionalni ravni.

| 5. | Treba je vzpostaviti tesno sodelovanje med projekti in programi raziskav in razvoja, povezanimi z ustvarjanjem, delovanjem in učinkovitostjo lokalnih inovacijskih ekosistemov. Za to pa potrebujemo nove vrste evropskega raziskovalnega partnerstva. Obnova in preobrazba pogosto temeljita na konceptih usklajenega sodelovanja ter na inovativni in učinkoviti uporabi ključnih omogočitvenih tehnologij. Če bodo te tehnologije širše na voljo evropskim projektom, se bo njihova zmogljivost izboljšala in nadalje razvila, zato bodo imeli dejanske rezultate in učinek. S finančnimi sredstvi EU za regionalna partnerstva in sodelovanje na podlagi pametne specializacije lahko postanejo gradniki evropske čezmejne inovacijske dejavnosti in regionalna odskočna deska za družbene inovacije. |
| --- | --- |

5.

Treba je vzpostaviti tesno sodelovanje med projekti in programi raziskav in razvoja, povezanimi z ustvarjanjem, delovanjem in učinkovitostjo lokalnih inovacijskih ekosistemov. Za to pa potrebujemo nove vrste evropskega raziskovalnega partnerstva. Obnova in preobrazba pogosto temeljita na konceptih usklajenega sodelovanja ter na inovativni in učinkoviti uporabi ključnih omogočitvenih tehnologij. Če bodo te tehnologije širše na voljo evropskim projektom, se bo njihova zmogljivost izboljšala in nadalje razvila, zato bodo imeli dejanske rezultate in učinek. S finančnimi sredstvi EU za regionalna partnerstva in sodelovanje na podlagi pametne specializacije lahko postanejo gradniki evropske čezmejne inovacijske dejavnosti in regionalna odskočna deska za družbene inovacije.

| 6. | Sprememba paradigme: digitalizacija je že prinesla vseobsegajoče spremembe. Lokalni in regionalni oblikovalci odločitev morajo zagrabiti priložnost in kot prednostno nalogo določiti reformo storitvenih procesov. Poleg tega je treba še naprej spodbujati obsežno širjenje digitalnih storitev v javnem sektorju, razvoj e-znanj vseh državljanov ter zagonsko in hitro rastoče podjetništvo, ki proizvaja mobilne aplikacije. |
| --- | --- |

6.

Sprememba paradigme: digitalizacija je že prinesla vseobsegajoče spremembe. Lokalni in regionalni oblikovalci odločitev morajo zagrabiti priložnost in kot prednostno nalogo določiti reformo storitvenih procesov. Poleg tega je treba še naprej spodbujati obsežno širjenje digitalnih storitev v javnem sektorju, razvoj e-znanj vseh državljanov ter zagonsko in hitro rastoče podjetništvo, ki proizvaja mobilne aplikacije.

| 7. | Digitalizacija poganja spremembe in premik k digitalnim storitvam je vse hitrejši. Novi poslovni ekosistemi in prizorišča ustvarjanja vrednosti pogosto nastajajo zaradi novega vedenja potrošnikov, ki je posledica uporabniku prilagojenega oblikovanja in odprtosti. S tem so pod vprašaj postavljeni pristopi od zgoraj navzdol, ki so ostanek starega, analognega sveta. Zaradi digitalizacije postaja razvoj storitev globalen kot nikoli poprej, vendar položaj Evrope pri tem ni optimalen, saj v tej globalni tekmi ne vodimo mi. |
| --- | --- |

7.

Digitalizacija poganja spremembe in premik k digitalnim storitvam je vse hitrejši. Novi poslovni ekosistemi in prizorišča ustvarjanja vrednosti pogosto nastajajo zaradi novega vedenja potrošnikov, ki je posledica uporabniku prilagojenega oblikovanja in odprtosti. S tem so pod vprašaj postavljeni pristopi od zgoraj navzdol, ki so ostanek starega, analognega sveta. Zaradi digitalizacije postaja razvoj storitev globalen kot nikoli poprej, vendar položaj Evrope pri tem ni optimalen, saj v tej globalni tekmi ne vodimo mi.

| 8. | Tehnologije v oblaku omogočajo dostop do najboljših razpoložljivih storitev, neodvisno od časa in prostora. Takšen način razvoja in proizvodnje storitev bo v naslednjih nekaj letih že nadomestil številne tradicionalne storitve, pri katerih je odločilni dejavnik „biti na mestu“. Strojna oprema „na vsakem vogalu“ ne bo več potrebna. To bo pomenilo tudi upravljanje in razvoj storitev IKT ter globalno omrežno sodelovanje podjetij, javne uprave in drugih skupnosti. Komisija bi morala ta razvoj – e-vodenje – spodbujati prek programov aktivnega partnerstva. |
| --- | --- |

8.

Tehnologije v oblaku omogočajo dostop do najboljših razpoložljivih storitev, neodvisno od časa in prostora. Takšen način razvoja in proizvodnje storitev bo v naslednjih nekaj letih že nadomestil številne tradicionalne storitve, pri katerih je odločilni dejavnik „biti na mestu“. Strojna oprema „na vsakem vogalu“ ne bo več potrebna. To bo pomenilo tudi upravljanje in razvoj storitev IKT ter globalno omrežno sodelovanje podjetij, javne uprave in drugih skupnosti. Komisija bi morala ta razvoj – e-vodenje – spodbujati prek programov aktivnega partnerstva.

| 9. | Družbenih sprememb ne moremo obravnavati z manjšimi prilagoditvami in konvencionalnimi metodami upravljanja. Uspeh je odvisen od povečanja zmogljivosti za spremembe: ustvarjalnost, inovacije in smela odločitev za inovacije in reforme so tudi za lokalne in regionalne oblikovalce odločitev ključ do uspeha. Hkrati je treba posodobiti okostenele sisteme javne uprave ter s tem omogočiti več manevrskega prostora za spodbujanje ustvarjalnosti oblikovalcev odločitev. |
| --- | --- |

9.

Družbenih sprememb ne moremo obravnavati z manjšimi prilagoditvami in konvencionalnimi metodami upravljanja. Uspeh je odvisen od povečanja zmogljivosti za spremembe: ustvarjalnost, inovacije in smela odločitev za inovacije in reforme so tudi za lokalne in regionalne oblikovalce odločitev ključ do uspeha. Hkrati je treba posodobiti okostenele sisteme javne uprave ter s tem omogočiti več manevrskega prostora za spodbujanje ustvarjalnosti oblikovalcev odločitev.

| 10. | Motivirani ljudje so v središču regionalne inovacijske politike. Ljudje ustvarjajo inovacije, zato je inovativnost v prvi vrsti človeški in družbeni proces. Dejavniki, ki vplivajo na inovacije, niso omejeni na organizacije; najpomembnejše spodbude na različnih stopnjah inovacijskih procesov pogosto nastajajo zaradi vzajemnega človeškega delovanja na različnih stičiščih. |
| --- | --- |

10.

Motivirani ljudje so v središču regionalne inovacijske politike. Ljudje ustvarjajo inovacije, zato je inovativnost v prvi vrsti človeški in družbeni proces. Dejavniki, ki vplivajo na inovacije, niso omejeni na organizacije; najpomembnejše spodbude na različnih stopnjah inovacijskih procesov pogosto nastajajo zaradi vzajemnega človeškega delovanja na različnih stičiščih.

| 11. | Raziskave bi morale zadovoljiti kratkoročne in dolgoročne potrebe. Le majhen delež mest, podjetij in drugih skupnosti optimalno izkorišča rezultate raziskav. Prav tako je treba poudariti, da le malo raziskovalcev zna narediti svoje znanje in rezultate raziskav zanimive in uporabne za javne organe, industrijo in druge pri reševanju njihovih težav. Evropa mora zato uvesti velike kulturne spremembe in preusmeriti financiranje, da bo zagotovila dejansko uporabo najnovejših znanstvenih spoznanj na lokalni in regionalni ravni. OR meni, da so MSP pomembni katalizatorji za trženje raziskovalnih rezultatov, saj jih uporabljajo v praksi. Meni, da je treba MSP nujno olajšati dostop do financiranja z naložbami v ustanavljanje podjetij, tveganim kapitalom in manj zapleteno ureditvijo. |
| --- | --- |

11.

Raziskave bi morale zadovoljiti kratkoročne in dolgoročne potrebe. Le majhen delež mest, podjetij in drugih skupnosti optimalno izkorišča rezultate raziskav. Prav tako je treba poudariti, da le malo raziskovalcev zna narediti svoje znanje in rezultate raziskav zanimive in uporabne za javne organe, industrijo in druge pri reševanju njihovih težav. Evropa mora zato uvesti velike kulturne spremembe in preusmeriti financiranje, da bo zagotovila dejansko uporabo najnovejših znanstvenih spoznanj na lokalni in regionalni ravni. OR meni, da so MSP pomembni katalizatorji za trženje raziskovalnih rezultatov, saj jih uporabljajo v praksi. Meni, da je treba MSP nujno olajšati dostop do financiranja z naložbami v ustanavljanje podjetij, tveganim kapitalom in manj zapleteno ureditvijo.

| 12. | Osredotočen prenos raziskav v prakso zahteva, da obe strani dobro razumeta, kaj se raziskuje, kakšni so problemi in kako pomemben učinek lahko imajo raziskave za lokalne in regionalne probleme. Za to je potreben nov trikotnik znanja, ki s pomočjo nekakšnega „dvosmernega posredništva“ svet raziskav in znanosti povezuje z gospodarstvom in oblastjo. Za to je potreben nadaljnji razvoj in aktivno izvajanje koncepta trikotnika znanja EU s krepitvijo družbene vloge. |
| --- | --- |

12.

Osredotočen prenos raziskav v prakso zahteva, da obe strani dobro razumeta, kaj se raziskuje, kakšni so problemi in kako pomemben učinek lahko imajo raziskave za lokalne in regionalne probleme. Za to je potreben nov trikotnik znanja, ki s pomočjo nekakšnega „dvosmernega posredništva“ svet raziskav in znanosti povezuje z gospodarstvom in oblastjo. Za to je potreben nadaljnji razvoj in aktivno izvajanje koncepta trikotnika znanja EU s krepitvijo družbene vloge.

| 13. | Znanstvene in tehnološke raziskave ter dejavna uporaba zamisli na podlagi teh raziskav omogočajo pionirski duh. Hkrati bi bilo treba razširiti razumevanje inovacij, da ne bi obsegalo le tehnoloških inovacij, temveč tudi procesne, podjetniške, storitvene in oblikovne inovacije pa tudi inovacije javnega sektorja in socialne inovacije za preoblikovanje delovanja skupnosti ter družbene inovacije za posodobitev širših dejavnosti in struktur. Ključno je, da se razširjeno razumevanje inovacij ponotranji ne le v podjetjih, temveč tudi v javnem sektorju. |
| --- | --- |

13.

Znanstvene in tehnološke raziskave ter dejavna uporaba zamisli na podlagi teh raziskav omogočajo pionirski duh. Hkrati bi bilo treba razširiti razumevanje inovacij, da ne bi obsegalo le tehnoloških inovacij, temveč tudi procesne, podjetniške, storitvene in oblikovne inovacije pa tudi inovacije javnega sektorja in socialne inovacije za preoblikovanje delovanja skupnosti ter družbene inovacije za posodobitev širših dejavnosti in struktur. Ključno je, da se razširjeno razumevanje inovacij ponotranji ne le v podjetjih, temveč tudi v javnem sektorju.

| 14. | Ker je javni sektor v nekaterih regijah, zlasti podeželskih, gonilo sprememb in eden glavnih akterjev pri osveščanju lokalnega prebivalstva, je treba v tem sektorju posebno pozornost nameniti inovacijam in, v nekaterih regijah, preoblikovanju upravljanja javnih institucij ter nadoknadenju zamujenega. |
| --- | --- |

14.

Ker je javni sektor v nekaterih regijah, zlasti podeželskih, gonilo sprememb in eden glavnih akterjev pri osveščanju lokalnega prebivalstva, je treba v tem sektorju posebno pozornost nameniti inovacijam in, v nekaterih regijah, preoblikovanju upravljanja javnih institucij ter nadoknadenju zamujenega.

| 15. | Krožno gospodarstvo za znanje: treba je ponovno uporabiti rezultate programov in projektov za financiranje raziskav in inovacij Evropske komisije in držav članic. |
| --- | --- |

15.

Krožno gospodarstvo za znanje: treba je ponovno uporabiti rezultate programov in projektov za financiranje raziskav in inovacij Evropske komisije in držav članic.

| 16. | V krožnem gospodarstvu se nič ne zavrže ali izgubi, temveč stvari v njem krožijo in se ponovno uporabljajo, zato njihova vrednost ni izgubljena, temveč oplemenitena. Pojem izvira iz novega mišljenja glede konceptov prihodnjih generacij o trajnostnem razvoju. V krožnem gospodarstvu za znanje je rezultate raziskovalnih programov in zaključenih projektov, torej zamisli, ugotovitve, priporočila, materiale, metodologije, praktične predloge, prototipe in izume, mogoče ponovno odkriti, do njih dostopati in uporabiti v aktualnih programih in projektih na sorodnih in soodvisnih področjih. Odbor ponovno opozarja na gospodarske in inovacijske priložnosti za regije in mesta v biogospodarstvu in IKT, ki sta ključna elementa pametne, trajnostne in naravi prijazne rasti (1). |
| --- | --- |

16.

V krožnem gospodarstvu se nič ne zavrže ali izgubi, temveč stvari v njem krožijo in se ponovno uporabljajo, zato njihova vrednost ni izgubljena, temveč oplemenitena. Pojem izvira iz novega mišljenja glede konceptov prihodnjih generacij o trajnostnem razvoju. V krožnem gospodarstvu za znanje je rezultate raziskovalnih programov in zaključenih projektov, torej zamisli, ugotovitve, priporočila, materiale, metodologije, praktične predloge, prototipe in izume, mogoče ponovno odkriti, do njih dostopati in uporabiti v aktualnih programih in projektih na sorodnih in soodvisnih področjih. Odbor ponovno opozarja na gospodarske in inovacijske priložnosti za regije in mesta v biogospodarstvu in IKT, ki sta ključna elementa pametne, trajnostne in naravi prijazne rasti (1).

| 17. | Premik h krožnemu gospodarstvu za znanje bi nacionalnim organom za finančno podporo omogočil, da ponovno pregledajo rezultate in razmislijo o teh rezultatih projektov, ki so bili opravljeni v zadnjih 5 do 10 letih, ter ponovno uporabijo njihovo bogastvo znanja v novem regionalnem in nacionalnem kontekstu. Generalni direktorati Komisije bi lahko ravnali podobno, tako da bi omogočili širši dostop do rezultatov na različnih področjih ter s tem obravnavali družbene izzive. Univerzitetne raziskave bi lahko oblikovali tako, da bi bile bolj neposredno uporabne za oblikovalce politik in projektne ekipe. Rezultate iz vseh teh področij bi lahko preučili, da bi jih prilagodili potrebam na regionalni in lokalni ravni ter ustvarili nove zamisli, materiale in metode, ki bi jih bilo mogoče takoj uporabiti pri razvoju regionalnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi. |
| --- | --- |

17.

Premik h krožnemu gospodarstvu za znanje bi nacionalnim organom za finančno podporo omogočil, da ponovno pregledajo rezultate in razmislijo o teh rezultatih projektov, ki so bili opravljeni v zadnjih 5 do 10 letih, ter ponovno uporabijo njihovo bogastvo znanja v novem regionalnem in nacionalnem kontekstu. Generalni direktorati Komisije bi lahko ravnali podobno, tako da bi omogočili širši dostop do rezultatov na različnih področjih ter s tem obravnavali družbene izzive. Univerzitetne raziskave bi lahko oblikovali tako, da bi bile bolj neposredno uporabne za oblikovalce politik in projektne ekipe. Rezultate iz vseh teh področij bi lahko preučili, da bi jih prilagodili potrebam na regionalni in lokalni ravni ter ustvarili nove zamisli, materiale in metode, ki bi jih bilo mogoče takoj uporabiti pri razvoju regionalnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi.

| 18. | Aktivno in stimulativno okolje je mogoče ustvariti s skupnim učinkom številnih različnih dejavnikov. Inovativni ljudje radi sodelujejo v dogodkih, projektih in v dejavnostih na sploh, če jih spremljajo dobri koncepti, metode in učinkovita nova uporaba raziskav, razvoja in inovacij. |
| --- | --- |

18.

Aktivno in stimulativno okolje je mogoče ustvariti s skupnim učinkom številnih različnih dejavnikov. Inovativni ljudje radi sodelujejo v dogodkih, projektih in v dejavnostih na sploh, če jih spremljajo dobri koncepti, metode in učinkovita nova uporaba raziskav, razvoja in inovacij.

| 19. | Dejavniki negotovosti, dvomi in napetosti so prisotni v vseh medčloveških dejavnostih. Cilj je preoblikovati te napetosti tako, da služijo kot vir ustvarjalnosti in inovacij in da se uresničijo načela „učeče se organizacije“. Ustvarjalni proces tako postane očitna ustvarjalna napetost, ki se lahko uporabi za spremembo dejavnosti v sistemih in za spremembo sistemov kot celote. Pomembne so metode in koncepti, s katerimi se poveča količina učenja, izboljša njegova kakovost ter okrepi trajnostni socialni razvoj. Koncepti, ki postajajo pomembni, so uporaba znanja in procesi izgradnje zmogljivosti, uporaba znanja v organizacijskem učenju pa tudi raziskovanje in soustvarjanje znanja. |
| --- | --- |

19.

Dejavniki negotovosti, dvomi in napetosti so prisotni v vseh medčloveških dejavnostih. Cilj je preoblikovati te napetosti tako, da služijo kot vir ustvarjalnosti in inovacij in da se uresničijo načela „učeče se organizacije“. Ustvarjalni proces tako postane očitna ustvarjalna napetost, ki se lahko uporabi za spremembo dejavnosti v sistemih in za spremembo sistemov kot celote. Pomembne so metode in koncepti, s katerimi se poveča količina učenja, izboljša njegova kakovost ter okrepi trajnostni socialni razvoj. Koncepti, ki postajajo pomembni, so uporaba znanja in procesi izgradnje zmogljivosti, uporaba znanja v organizacijskem učenju pa tudi raziskovanje in soustvarjanje znanja.

| 20. | Regije potrebujejo nova prizorišča kot žarišča za soustvarjanje inovacij. Te bi lahko imenovali „inovacijski vrtovi“ in „platforme izzivov“, ki skupaj tvorijo prototip delovnih okolij za oblikovanje prihodnosti. To je potrebno za obravnavanje izzivov – od majhnih lokalnih izzivov do velikih družbenih izzivov na globalni ravni. Potrebne so torej raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti za pilotne projekte in prototipe, ki zadevajo 1) prostorsko postavitev s fizičnimi, intelektualnimi in virtualnimi dimenzijami, 2) instrumente za usklajevanje in upravljanje znanja, potrebne za reševanje izzivov. |
| --- | --- |

20.

Regije potrebujejo nova prizorišča kot žarišča za soustvarjanje inovacij. Te bi lahko imenovali „inovacijski vrtovi“ in „platforme izzivov“, ki skupaj tvorijo prototip delovnih okolij za oblikovanje prihodnosti. To je potrebno za obravnavanje izzivov – od majhnih lokalnih izzivov do velikih družbenih izzivov na globalni ravni. Potrebne so torej raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti za pilotne projekte in prototipe, ki zadevajo 1) prostorsko postavitev s fizičnimi, intelektualnimi in virtualnimi dimenzijami, 2) instrumente za usklajevanje in upravljanje znanja, potrebne za reševanje izzivov.

| 21. | Nekoč toliko hvaljen pristop trojne spirale ni dovolj dinamičen, da bi se lahko odzival na nove izzive. Zdaj je potreben vsaj pristop četverne spirale, pri čemer je skupnost četrti element. Pristop je treba posodobiti, prav tako pa je za posodobitev tega operativnega koncepta oziroma kulture potrebna intenzivna udeležba v dejavnostih regionalnih inovacijskih ekosistemov. |
| --- | --- |

21.

Nekoč toliko hvaljen pristop trojne spirale ni dovolj dinamičen, da bi se lahko odzival na nove izzive. Zdaj je potreben vsaj pristop četverne spirale, pri čemer je skupnost četrti element. Pristop je treba posodobiti, prav tako pa je za posodobitev tega operativnega koncepta oziroma kulture potrebna intenzivna udeležba v dejavnostih regionalnih inovacijskih ekosistemov.

| 22. | Za Evropo bi bilo še posebej pomembno, da preuči regionalne inovacijske ekosisteme ter vlogo, pomen, dejavnost, prostorske rešitve in pogoje za uspeh skupnosti in institucij, ki omogočajo nove in dinamične inovacijske dejavnosti v takšnih ekosistemih. Novi inovacijski inštituti se osredotočajo na novo mišljenje in okolje, ki sta potrebna za uporabniku prilagojeno oblikovanje, soustvarjanje in hiter razvoj (rapid piloting). |
| --- | --- |

22.

Za Evropo bi bilo še posebej pomembno, da preuči regionalne inovacijske ekosisteme ter vlogo, pomen, dejavnost, prostorske rešitve in pogoje za uspeh skupnosti in institucij, ki omogočajo nove in dinamične inovacijske dejavnosti v takšnih ekosistemih. Novi inovacijski inštituti se osredotočajo na novo mišljenje in okolje, ki sta potrebna za uporabniku prilagojeno oblikovanje, soustvarjanje in hiter razvoj (rapid piloting).

| 23. | Ti novi inštituti, ki so bili večinoma ustanovljeni v zadnjih letih, so prilagodljivi in uporabljajo pristop sodelovanja. Med njih sodijo inkubatorji in pospeševalniki, živi laboratoriji, podjetniška vozlišča, razvojni laboratoriji, laboratoriji socialnih inovacij, „Fab Labs“, učni tabori za družbene inovacije in centri prihodnosti. Običajno delujejo kot povezane enote univerz, občin in podjetij. Združujejo nove odprte delovne prakse, uporabo družbenih medijev, nove prakse na področju pravic intelektualne lastnine in financiranja, široko mrežo zainteresiranih strani ter podjetniški duh. |
| --- | --- |

23.

Ti novi inštituti, ki so bili večinoma ustanovljeni v zadnjih letih, so prilagodljivi in uporabljajo pristop sodelovanja. Med njih sodijo inkubatorji in pospeševalniki, živi laboratoriji, podjetniška vozlišča, razvojni laboratoriji, laboratoriji socialnih inovacij, „Fab Labs“, učni tabori za družbene inovacije in centri prihodnosti. Običajno delujejo kot povezane enote univerz, občin in podjetij. Združujejo nove odprte delovne prakse, uporabo družbenih medijev, nove prakse na področju pravic intelektualne lastnine in financiranja, široko mrežo zainteresiranih strani ter podjetniški duh.

| 24. | Poenostavitev postopkov za inovativna javna naročila je ključna za okrepitev njihove aktivne uporabe. Obstajajo dobri primeri uspešne poenostavitve iz vse Evrope in drugih delov sveta, ki bi jih bilo treba preučiti, prilagoditi, standardizirati in uporabiti. |
| --- | --- |

24.

Poenostavitev postopkov za inovativna javna naročila je ključna za okrepitev njihove aktivne uporabe. Obstajajo dobri primeri uspešne poenostavitve iz vse Evrope in drugih delov sveta, ki bi jih bilo treba preučiti, prilagoditi, standardizirati in uporabiti.

III.   OBRAVNAVANJE NAJPOMEMBNEJŠIH DRUŽBENIH IZZIVOV NA REGIONALNI RAVNI

| 25. | Razprave o najpomembnejših družbenih izzivih se pogosto zdijo preveč abstraktne in močno oddaljene od dejanskih težav ključnih zainteresiranih strani v Evropi – lokalnih in regionalnih oblasti, MSP in državljanov. Vendar je inovativna moč Evrope ravno v tem. Velike izzive je treba jasno povezati s problematičnimi vprašanji na lokalni in regionalni ravni ter jih tam tudi obravnavati. To bo povečalo lokalno inovativnost ter omogočilo uporabo obsežnega neizkoriščenega potenciala in kolektivne inteligence. Državljani niso zgolj koristniki inovacij, temveč tudi akterji v središču inovacijskega procesa. Bolj se moramo osredotočiti na to, zakaj mora priti do tega in kako bo to motiviralo in spodbudilo tiste, ki bodo ubrali pot inovacij. V regijah, ki izkoriščajo dialog in sodelovanje, temelječa na digitalizaciji, je treba oblikovati socialne programe, katerih cilj je uresničitev potrebnih socialnih sprememb. Vse ljudi je treba spodbujati, da bi si prizadevali za odpravo večjih socialnih pomanjkljivosti in za doseganje pionirskih sprememb. |
| --- | --- |

25.

Razprave o najpomembnejših družbenih izzivih se pogosto zdijo preveč abstraktne in močno oddaljene od dejanskih težav ključnih zainteresiranih strani v Evropi – lokalnih in regionalnih oblasti, MSP in državljanov. Vendar je inovativna moč Evrope ravno v tem. Velike izzive je treba jasno povezati s problematičnimi vprašanji na lokalni in regionalni ravni ter jih tam tudi obravnavati. To bo povečalo lokalno inovativnost ter omogočilo uporabo obsežnega neizkoriščenega potenciala in kolektivne inteligence. Državljani niso zgolj koristniki inovacij, temveč tudi akterji v središču inovacijskega procesa. Bolj se moramo osredotočiti na to, zakaj mora priti do tega in kako bo to motiviralo in spodbudilo tiste, ki bodo ubrali pot inovacij. V regijah, ki izkoriščajo dialog in sodelovanje, temelječa na digitalizaciji, je treba oblikovati socialne programe, katerih cilj je uresničitev potrebnih socialnih sprememb. Vse ljudi je treba spodbujati, da bi si prizadevali za odpravo večjih socialnih pomanjkljivosti in za doseganje pionirskih sprememb.

| 26. | Odbor regij poziva Komisijo, naj oblikuje programe za pretvorbo tako imenovanih „velikih družbenih izzivov’ na nacionalni, regionalni in lokalni ravni: kako je mogoče „velik družbeni izziv“ odraziti v potrebah na nacionalni ravni? Kako se lahko udejanji v regionalnih prednostnih nalogah? In kako se odraža na lokalni ravni? Ti programi v okviru programa Obzorje 2020 in drugih programov EU bi morali državljanom in podjetjem omogočati, da Komisijo seznanijo z izzivi, s katerimi se soočajo, in zagotoviti načine (metodologije, okolja za izboljšanje inovacij, spodbujevalce) za pretvorbo teh lokalnih izzivov v inovativne programe na ustrezni ravni. Hitro preskušanje prototipov je pri tem ključnega pomena. |
| --- | --- |

26.

Odbor regij poziva Komisijo, naj oblikuje programe za pretvorbo tako imenovanih „velikih družbenih izzivov’ na nacionalni, regionalni in lokalni ravni: kako je mogoče „velik družbeni izziv“ odraziti v potrebah na nacionalni ravni? Kako se lahko udejanji v regionalnih prednostnih nalogah? In kako se odraža na lokalni ravni? Ti programi v okviru programa Obzorje 2020 in drugih programov EU bi morali državljanom in podjetjem omogočati, da Komisijo seznanijo z izzivi, s katerimi se soočajo, in zagotoviti načine (metodologije, okolja za izboljšanje inovacij, spodbujevalce) za pretvorbo teh lokalnih izzivov v inovativne programe na ustrezni ravni. Hitro preskušanje prototipov je pri tem ključnega pomena.

| 27. | OR priporoča poskuse in posebne pobude, s katerimi bi se omogočilo hitro preskušanje prototipov za vsak „velik družbeni izziv“, ki bi se izvajalo v več evropskih regijah v okviru povezanega programa součenja. Prav tako bi bilo treba pospešiti mreženje pametnih mest za spodbuditev eksperimentalnih inovacij in učenja. Evropa potrebuje pionirska mesta ter učinkovite programe partnerstva, da se spodbudi inovativnost, ki bo zagotovila razvoj vseh regij ne glede na njihov trenutni položaj. To pomeni, da morajo vprašanja postati pomembna na regionalni in lokalni ravni, tako da jih bo mogoče na lokalni ravni obravnavati kot procese inovativnih sprememb. Načini učenja in izkušnje bi se izmenjavali med različnimi sodelujočimi regijami ter se prenašali s hitrim poročanjem z jasnimi slikovnimi ponazoritvami in v razumljivem jeziku, tudi da bi jih lahko dejavno uporabljali drugi. Rešitve iz ene regije bi se nato lahko preverile in potrdile v drugih sodelujočih regijah, rešitve, ki bi se izkazale za učinkovite, pa bi se lahko nato prilagodile za druge regije v Evropi. To bi bili prožni ukrepi, ki bi se lahko izvajali na lokalni ravni, in sicer tako, da bi zmanjšali upravno breme za podjetja, izobraževalne ustanove, javne oblasti in druge akterje. |
| --- | --- |

27.

OR priporoča poskuse in posebne pobude, s katerimi bi se omogočilo hitro preskušanje prototipov za vsak „velik družbeni izziv“, ki bi se izvajalo v več evropskih regijah v okviru povezanega programa součenja. Prav tako bi bilo treba pospešiti mreženje pametnih mest za spodbuditev eksperimentalnih inovacij in učenja. Evropa potrebuje pionirska mesta ter učinkovite programe partnerstva, da se spodbudi inovativnost, ki bo zagotovila razvoj vseh regij ne glede na njihov trenutni položaj. To pomeni, da morajo vprašanja postati pomembna na regionalni in lokalni ravni, tako da jih bo mogoče na lokalni ravni obravnavati kot procese inovativnih sprememb. Načini učenja in izkušnje bi se izmenjavali med različnimi sodelujočimi regijami ter se prenašali s hitrim poročanjem z jasnimi slikovnimi ponazoritvami in v razumljivem jeziku, tudi da bi jih lahko dejavno uporabljali drugi. Rešitve iz ene regije bi se nato lahko preverile in potrdile v drugih sodelujočih regijah, rešitve, ki bi se izkazale za učinkovite, pa bi se lahko nato prilagodile za druge regije v Evropi. To bi bili prožni ukrepi, ki bi se lahko izvajali na lokalni ravni, in sicer tako, da bi zmanjšali upravno breme za podjetja, izobraževalne ustanove, javne oblasti in druge akterje.

| 28. | OR opozarja regionalne nosilce odločanja, da bo ta pristop, v povezavi s kohezijskimi in lokalnimi sredstvi v sinergiji s programi EU, ustvaril praktične inovacije za uporabo v vsej Evropi. Prav tako bo povečal lokalno inovativnost ter prispeval k oblikovanju kulture inovacij v Evropi. |
| --- | --- |

28.

OR opozarja regionalne nosilce odločanja, da bo ta pristop, v povezavi s kohezijskimi in lokalnimi sredstvi v sinergiji s programi EU, ustvaril praktične inovacije za uporabo v vsej Evropi. Prav tako bo povečal lokalno inovativnost ter prispeval k oblikovanju kulture inovacij v Evropi.

| 29. | Univerze imajo pri tem razvoju ključno vlogo. Žal pa zaradi zmanjševanja sredstev „zategujejo pasove“ ter se zatekajo k tradicionalnim načinom poučevanja in raziskav. Zdi se, da je zunanje delovanje postavljeno na stranski tir. OR poudarja pomen ukrepov za spodbujanje univerz k prevzemanju močne družbene vloge ter pripravi mentorskih in učnih pristopov za potrebne socialne in družbene spremembe. |
| --- | --- |

29.

Univerze imajo pri tem razvoju ključno vlogo. Žal pa zaradi zmanjševanja sredstev „zategujejo pasove“ ter se zatekajo k tradicionalnim načinom poučevanja in raziskav. Zdi se, da je zunanje delovanje postavljeno na stranski tir. OR poudarja pomen ukrepov za spodbujanje univerz k prevzemanju močne družbene vloge ter pripravi mentorskih in učnih pristopov za potrebne socialne in družbene spremembe.

IV.   PAMETNA SPECIALIZACIJA

| 30. | Svet EU je zlasti v svojih sklepih o Uniji inovacij poudaril pomen umestitve pametne specializacije v politični okvir strategije Evropa 2020. V vodniku EU za raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) so te strategije opredeljene kot celostni načrti gospodarske preobrazbe, prilagojeni lokalnim razmeram. |
| --- | --- |

30.

Svet EU je zlasti v svojih sklepih o Uniji inovacij poudaril pomen umestitve pametne specializacije v politični okvir strategije Evropa 2020. V vodniku EU za raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) so te strategije opredeljene kot celostni načrti gospodarske preobrazbe, prilagojeni lokalnim razmeram.

| 31. | OR poudarja, da je pametna specializacija regionalni politični okvir za rast, ki temelji na inovacijah. Pametna specializacija se od tradicionalnih industrijskih in inovacijskih politik razlikuje predvsem z vidika procesa, opredeljenega kot „podjetniško odkrivanje“, ki je interaktiven proces, v katerem tržne sile in zasebni sektor odkrivajo in ustvarjajo informacije o novih dejavnostih, vlada pa ocenjuje rezultate ter krepi vlogo tistih akterjev, ki lahko najbolj izkoristijo ustrezen potencial. Strategije pametne specializacije veliko bolj temeljijo na pristopu od spodaj navzgor kot pa industrijske politike. |
| --- | --- |

31.

OR poudarja, da je pametna specializacija regionalni politični okvir za rast, ki temelji na inovacijah. Pametna specializacija se od tradicionalnih industrijskih in inovacijskih politik razlikuje predvsem z vidika procesa, opredeljenega kot „podjetniško odkrivanje“, ki je interaktiven proces, v katerem tržne sile in zasebni sektor odkrivajo in ustvarjajo informacije o novih dejavnostih, vlada pa ocenjuje rezultate ter krepi vlogo tistih akterjev, ki lahko najbolj izkoristijo ustrezen potencial. Strategije pametne specializacije veliko bolj temeljijo na pristopu od spodaj navzgor kot pa industrijske politike.

| 32. | Platforma za pametno specializacijo (platforma S3) mora bolj podpreti dejavnosti na lokalni in regionalni ravni, pri čemer mora biti poseben poudarek na manj razvitih regijah. To zlasti pomeni, da je treba podpirati iskanje dejavnosti z visoko dodano vrednostjo v vsaki regiji. To tudi pomeni, da je treba zagotoviti čim boljše možnosti za krepitev konkurenčnosti regije in kombinacijo politik, ki je potrebna za oblikovanje strategij za pametno specializacijo teh regij. |
| --- | --- |

32.

Platforma za pametno specializacijo (platforma S3) mora bolj podpreti dejavnosti na lokalni in regionalni ravni, pri čemer mora biti poseben poudarek na manj razvitih regijah. To zlasti pomeni, da je treba podpirati iskanje dejavnosti z visoko dodano vrednostjo v vsaki regiji. To tudi pomeni, da je treba zagotoviti čim boljše možnosti za krepitev konkurenčnosti regije in kombinacijo politik, ki je potrebna za oblikovanje strategij za pametno specializacijo teh regij.

| 33. | OR poudarja, da je pristop v okviru RIS3 skladen s cilji in instrumenti kohezijske politike EU, ki spodbuja rast in delovna mesta v državah in regijah EU. Vključuje strategijo in globalno vlogo za vsako nacionalno in regionalno gospodarstvo, tako za vodilne kot tudi manj napredne regije. Poleg tega zajema širši koncept inovacij, ki vključuje ne samo naložbe v raziskave ali proizvodni sektor, temveč tudi oblikovanje konkurenčnih prednosti prek oblikovanja in ustvarjalnih industrij, večjih inovacijskih zmogljivosti javnega sektorja, socialnih inovacij in inovacij na področju storitev, novih poslovnih modelov in inovacij, ki izhajajo iz prakse. |
| --- | --- |

33.

OR poudarja, da je pristop v okviru RIS3 skladen s cilji in instrumenti kohezijske politike EU, ki spodbuja rast in delovna mesta v državah in regijah EU. Vključuje strategijo in globalno vlogo za vsako nacionalno in regionalno gospodarstvo, tako za vodilne kot tudi manj napredne regije. Poleg tega zajema širši koncept inovacij, ki vključuje ne samo naložbe v raziskave ali proizvodni sektor, temveč tudi oblikovanje konkurenčnih prednosti prek oblikovanja in ustvarjalnih industrij, večjih inovacijskih zmogljivosti javnega sektorja, socialnih inovacij in inovacij na področju storitev, novih poslovnih modelov in inovacij, ki izhajajo iz prakse.

| 34. | OR odločno podpira predlog odbora EP za industrijo, raziskave in energijo (ITRE), da se v pravila programa Obzorje 2020 doda: „Instrumenti za povezavo med raziskavami, inovacijami in strategijami pametne specializacije se izvajajo v programu Obzorje 2020 in strukturnih skladih, da bi oblikovali objektivne kazalnike za pot do odličnosti in vzpostavili evropski raziskovalni prostor“. |
| --- | --- |

34.

OR odločno podpira predlog odbora EP za industrijo, raziskave in energijo (ITRE), da se v pravila programa Obzorje 2020 doda: „Instrumenti za povezavo med raziskavami, inovacijami in strategijami pametne specializacije se izvajajo v programu Obzorje 2020 in strukturnih skladih, da bi oblikovali objektivne kazalnike za pot do odličnosti in vzpostavili evropski raziskovalni prostor“.

| 35. | Regije in mesta bi morala področje raziskav, razvoja in inovacij vključiti v svoje glavne politične načrte kot njihov sestavni del. Sredstva za program Obzorje 2020 in kohezijska sredstva bi bilo treba uporabiti za ustvarjanje novih konceptov, orodij in pogojev, s katerimi lahko lokalne in regionalne oblasti aktivno spodbujajo inovacije, prevzemajo tveganja in vlagajo v praktično uporabo raziskav, razvoja in inovacij, da se zagotovijo regijam prilagojeni ukrepi. |
| --- | --- |

35.

Regije in mesta bi morala področje raziskav, razvoja in inovacij vključiti v svoje glavne politične načrte kot njihov sestavni del. Sredstva za program Obzorje 2020 in kohezijska sredstva bi bilo treba uporabiti za ustvarjanje novih konceptov, orodij in pogojev, s katerimi lahko lokalne in regionalne oblasti aktivno spodbujajo inovacije, prevzemajo tveganja in vlagajo v praktično uporabo raziskav, razvoja in inovacij, da se zagotovijo regijam prilagojeni ukrepi.

| 36. | Za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 bi morala kohezijska politika prispevati h krepitvi nabora znanj in spretnosti ter inovacijskih zmogljivosti na lokalni ravni ter k razvoju instrumentov in sodelovanja, ki spodbujajo sodelovanje med regijami v Evropi. Takšni instrumenti in sodelovanje so potrebni za dosego rezultatov programa Obzorje 2020 na regionalni in lokalni ravni. OR za uresničitev tega cilja priporoča, da se v celoti izkoristi potencial pobude EU INTERREG in da se zanjo nameni dovolj sredstev, in sicer z vzpostavitvijo platform za vzajemno učenje, pa tudi s spodbujanjem mednarodnih izmenjav na področju inovacijskih strategij. |
| --- | --- |

36.

Za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 bi morala kohezijska politika prispevati h krepitvi nabora znanj in spretnosti ter inovacijskih zmogljivosti na lokalni ravni ter k razvoju instrumentov in sodelovanja, ki spodbujajo sodelovanje med regijami v Evropi. Takšni instrumenti in sodelovanje so potrebni za dosego rezultatov programa Obzorje 2020 na regionalni in lokalni ravni. OR za uresničitev tega cilja priporoča, da se v celoti izkoristi potencial pobude EU INTERREG in da se zanjo nameni dovolj sredstev, in sicer z vzpostavitvijo platform za vzajemno učenje, pa tudi s spodbujanjem mednarodnih izmenjav na področju inovacijskih strategij.

V.   PAMETNA MESTA

| 37. | Pojem „pametnih mest“ je eno od osrednjih področij EU pri spodbujanju trajnostne rasti in izboljšanju kakovosti življenja. Dejavniki, ki to omogočajo, so naložbe v sodobno infrastrukturo IKT in e-storitve kot tudi v človeški in družbeni kapital. Gonila sprememb so zlasti regionalne zmogljivosti za spremembe in učinkovitost inovacijskih ekosistemov, ki so usmerjeni zlasti v posodobitev kulture sodelovanja v okviru trojne spirale in povečanje odzivnosti na regionalni ravni prek udeležbe državljanov. OR opozarja na ključni pomen pametnih aplikacij, ki delujejo prek odprtih in interoperabilnih vmesnikov digitalnih storitev kot načinov za povezovanje ljudi v samih regijah in na globalni ravni ter povezovanje mest za evropska partnerstva. Pojem „povezanih pametnih mest“ je treba dodatno razviti in razširiti na celotno Evropo. |
| --- | --- |

37.

Pojem „pametnih mest“ je eno od osrednjih področij EU pri spodbujanju trajnostne rasti in izboljšanju kakovosti življenja. Dejavniki, ki to omogočajo, so naložbe v sodobno infrastrukturo IKT in e-storitve kot tudi v človeški in družbeni kapital. Gonila sprememb so zlasti regionalne zmogljivosti za spremembe in učinkovitost inovacijskih ekosistemov, ki so usmerjeni zlasti v posodobitev kulture sodelovanja v okviru trojne spirale in povečanje odzivnosti na regionalni ravni prek udeležbe državljanov. OR opozarja na ključni pomen pametnih aplikacij, ki delujejo prek odprtih in interoperabilnih vmesnikov digitalnih storitev kot načinov za povezovanje ljudi v samih regijah in na globalni ravni ter povezovanje mest za evropska partnerstva. Pojem „povezanih pametnih mest“ je treba dodatno razviti in razširiti na celotno Evropo.

| 38. | V okviru izvajanja strategije pametne specializacije bi bilo treba v regijah EU začeti razvijati in opravljati pametne storitve, prilagojene lokalni kulturi in podjetjem ter javnim storitvam. Odbor regij predlaga, da se razvojne dejavnosti na lokalni in regionalni ravni močno podprejo z raziskovalnimi projekti, ki jih financira EU in v okviru katerih naj bi se zagotovili najboljši raziskovalni rezultati za regionalno uporabo, ki bi se nato povzeli ter uporabljali v različnih regijah. |
| --- | --- |

38.

V okviru izvajanja strategije pametne specializacije bi bilo treba v regijah EU začeti razvijati in opravljati pametne storitve, prilagojene lokalni kulturi in podjetjem ter javnim storitvam. Odbor regij predlaga, da se razvojne dejavnosti na lokalni in regionalni ravni močno podprejo z raziskovalnimi projekti, ki jih financira EU in v okviru katerih naj bi se zagotovili najboljši raziskovalni rezultati za regionalno uporabo, ki bi se nato povzeli ter uporabljali v različnih regijah.

| 39. | V regijah bi bilo treba uvesti programe za ustvarjanje inovacijskih središč z mednarodno udeležbo. S programi bi bilo treba urbana območja spodbuditi k temu, da izberejo strateške prednostne naloge na podlagi svoje identitete, povpraševanja in multidisciplinarnega znanja ter da začnejo izvajati poslovne dejavnosti na podlagi znanja. Odbor regij priporoča, da se programi financirajo z regionalnimi sredstvi in finančnimi sredstvi EU za regije; njihove dejavnosti je treba podpreti z različnimi ukrepi, programi in instrumenti financiranja EU. |
| --- | --- |

39.

V regijah bi bilo treba uvesti programe za ustvarjanje inovacijskih središč z mednarodno udeležbo. S programi bi bilo treba urbana območja spodbuditi k temu, da izberejo strateške prednostne naloge na podlagi svoje identitete, povpraševanja in multidisciplinarnega znanja ter da začnejo izvajati poslovne dejavnosti na podlagi znanja. Odbor regij priporoča, da se programi financirajo z regionalnimi sredstvi in finančnimi sredstvi EU za regije; njihove dejavnosti je treba podpreti z različnimi ukrepi, programi in instrumenti financiranja EU.

| 40. | OR poudarja, da je učinkovitost premagovanja vrzeli med obstoječimi globalnimi znanstvenimi spoznanji in dejansko prakso na regionalni ravni ključni dejavnik uspeha regionalnih strategij za inovacije. Strukture in procese v mestih in regijah je treba razviti in celo korenito spremeniti v skladu z novimi rezultati raziskav. OR meni, da je za obravnavo teh vprašanj potrebno naslednje:






  — | Komisija bi se morala v okviru programa Obzorje 2020 osredotočiti na vrednostne verige in vrednostne mreže kot celoto. To pomeni več raziskav glede vprašanja, kako ustvariti in udejanjati inovacije v praksi, na podlagi lokalnih kulturnih vrednot in pristopov, da se dosežejo konkretni rezultati za blaginjo državljanov. |
| --- | --- | --- |

40.

OR poudarja, da je učinkovitost premagovanja vrzeli med obstoječimi globalnimi znanstvenimi spoznanji in dejansko prakso na regionalni ravni ključni dejavnik uspeha regionalnih strategij za inovacije. Strukture in procese v mestih in regijah je treba razviti in celo korenito spremeniti v skladu z novimi rezultati raziskav. OR meni, da je za obravnavo teh vprašanj potrebno naslednje:

—

Komisija bi se morala v okviru programa Obzorje 2020 osredotočiti na vrednostne verige in vrednostne mreže kot celoto. To pomeni več raziskav glede vprašanja, kako ustvariti in udejanjati inovacije v praksi, na podlagi lokalnih kulturnih vrednot in pristopov, da se dosežejo konkretni rezultati za blaginjo državljanov.

| — | Nosilci političnega odločanja bi morali dosledno izkazovati pogum, ki je potreben za doseganje čim boljših rezultatov in ustvarjanje nečesa popolnoma novega. |
| --- | --- |

—

Nosilci političnega odločanja bi morali dosledno izkazovati pogum, ki je potreben za doseganje čim boljših rezultatov in ustvarjanje nečesa popolnoma novega.

| — | Regije in mesta bi morali ustvarjati pionirske pobude, ki so resnično evropske: multikulturne, usmerjene v človeka, osredotočene na družbene inovacije in sposobnosti za ustvarjanje boljših struktur za blaginjo družbe in za postavitev temeljev za razvoj enotnega digitalnega trga. |
| --- | --- |

—

Regije in mesta bi morali ustvarjati pionirske pobude, ki so resnično evropske: multikulturne, usmerjene v človeka, osredotočene na družbene inovacije in sposobnosti za ustvarjanje boljših struktur za blaginjo družbe in za postavitev temeljev za razvoj enotnega digitalnega trga.

| — | Predstaviti je treba praktične primere uspešnih pobud in obsežno seznanjati z njimi, da se bodo lahko druge regije in mesta učili iz praktičnih rezultatov in učinkovitih postopkov preteklih in tekočih programov. |
| --- | --- |

—

Predstaviti je treba praktične primere uspešnih pobud in obsežno seznanjati z njimi, da se bodo lahko druge regije in mesta učili iz praktičnih rezultatov in učinkovitih postopkov preteklih in tekočih programov.

| — | Poleg tega morajo regije in mesta javnost čim bolj osveščati o pomenu inovacij in razvijati zamisli na podlagi povratnih informacij svojih prebivalcev, da bodo ustvarile trdno podlago za uspešne inovacije. Za to je potreben vseevropski razvoj regionalnih inovacijskih ekosistemov in urbanih inovacij. |
| --- | --- |

—

Poleg tega morajo regije in mesta javnost čim bolj osveščati o pomenu inovacij in razvijati zamisli na podlagi povratnih informacij svojih prebivalcev, da bodo ustvarile trdno podlago za uspešne inovacije. Za to je potreben vseevropski razvoj regionalnih inovacijskih ekosistemov in urbanih inovacij.

| 41. | OR se zaveda, da je mogoče inovativnost družbe znatno povečati z mobilizacijo državljanov. To zlasti pomeni uporabo digitalne tehnologije, ki bo prilagojena človeku, in sicer t.i. crowdsensing in množičnega zunanjega izvajanja (crowdsourcing). V pametnih mestih razvoj močno temelji na procesih udeležbe od spodaj navzgor, za katere je značilna dinamika vseh oblik družbenih dejavnosti, ter na individualni in kolektivni odgovornosti – v znatno večji meri kot to velja za tradicionalne storitve v mestih, ki so strukturirane od zgoraj navzdol. Bistvena razlika je ta, da so državljani neposredno udeleženi v družbenih procesih prek ustvarjanja podatkov in platform za izmenjavo vsebin. Državljani imajo vlogo dejavnika sprememb, tako da zaznavajo različne dejavnosti, o njih poročajo ter v njih tudi sodelujejo. |
| --- | --- |

41.

OR se zaveda, da je mogoče inovativnost družbe znatno povečati z mobilizacijo državljanov. To zlasti pomeni uporabo digitalne tehnologije, ki bo prilagojena človeku, in sicer t.i. crowdsensing in množičnega zunanjega izvajanja (crowdsourcing). V pametnih mestih razvoj močno temelji na procesih udeležbe od spodaj navzgor, za katere je značilna dinamika vseh oblik družbenih dejavnosti, ter na individualni in kolektivni odgovornosti – v znatno večji meri kot to velja za tradicionalne storitve v mestih, ki so strukturirane od zgoraj navzdol. Bistvena razlika je ta, da so državljani neposredno udeleženi v družbenih procesih prek ustvarjanja podatkov in platform za izmenjavo vsebin. Državljani imajo vlogo dejavnika sprememb, tako da zaznavajo različne dejavnosti, o njih poročajo ter v njih tudi sodelujejo.

| 42. | OR podpira nove naložbe v odprte inovacije in crowdsourcing. To so ključni pojmi, povezani s pametnim mestom in udeležbo državljanov. Crowdsourcing je metoda vključevanja, pri čemer se podjetja, mesta in druge organizacije posvetujejo s člani skupnosti, kar je tukaj bistvenega pomena. Obstaja pa še en dejavnik, in sicer nezadostno znanje – in razumevanje – posameznih dobrih praks, njihovega načina delovanja in vzrokov za njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

42.

OR podpira nove naložbe v odprte inovacije in crowdsourcing. To so ključni pojmi, povezani s pametnim mestom in udeležbo državljanov. Crowdsourcing je metoda vključevanja, pri čemer se podjetja, mesta in druge organizacije posvetujejo s člani skupnosti, kar je tukaj bistvenega pomena. Obstaja pa še en dejavnik, in sicer nezadostno znanje – in razumevanje – posameznih dobrih praks, njihovega načina delovanja in vzrokov za njihovo učinkovitost.

| 43. | OR priznava potrebo po tesnem sodelovanju med različnimi ravnmi vlade in civilne družbe in opozarja, da do tega v nekaterih mestih in regijah v Evropi že prihaja. Vendar so se mesta in regije izkazali za neuspešne pri uporabi dobrih praks: obetavni pilotni projekti običajno ostajajo zgolj lokalni in uporabnikom ne zagotavljajo polnih koristi, dobaviteljem pa ne omogočajo poslovnih priložnosti. To nezadostno razširjanje dobrih praks je posledica zapletenosti številnih urbanih inovacij in okolja, v katerem se uresničujejo. |
| --- | --- |

43.

OR priznava potrebo po tesnem sodelovanju med različnimi ravnmi vlade in civilne družbe in opozarja, da do tega v nekaterih mestih in regijah v Evropi že prihaja. Vendar so se mesta in regije izkazali za neuspešne pri uporabi dobrih praks: obetavni pilotni projekti običajno ostajajo zgolj lokalni in uporabnikom ne zagotavljajo polnih koristi, dobaviteljem pa ne omogočajo poslovnih priložnosti. To nezadostno razširjanje dobrih praks je posledica zapletenosti številnih urbanih inovacij in okolja, v katerem se uresničujejo.

| 44. | OR Komisiji priporoča, da objavi razpise na področju urbanih inovacij. Razpisi bi morali biti usmerjeni na ustvarjanje novih modelov sodelovanja, da se poiščejo nove rešitve na področju razvoja mest in zadovoljevanja potreb po storitvah ter da se omogoči uporaba teh inovativnih rešitev v večjem obsegu in njihovo razširjanje v drugih mestih in regijah. Ti modeli bi morali vključevati nove vrste sodelovanja med državljani, podjetji, izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter vladami. To pa vključuje priložnosti in izzive. Državljani v vsej Evropi si že prizadevajo za spremembo lastnega okolja in eksperimentirajo z novimi oblikami sodelovanja. Možnosti vključujejo spodbujanje bogatega in dinamičnega življenja lokalnih skupnosti, mobilizacijo številnih prostovoljcev ter širok razpon s tem povezanih pobud. Te dejavnosti bi morale biti usmerjene v odkrivanje novih oblik sodelovanja ter krepitev povezav med obstoječimi partnerstvi, tako da bodo postala bolj odprta za inovativne raziskave ter bodo bolj temeljila na uporabi globalni virov znanja in vzajemnem učenju. Primerljive regije v Evropi je treba seznaniti s primeri uspešne prakse. |
| --- | --- |

44.

OR Komisiji priporoča, da objavi razpise na področju urbanih inovacij. Razpisi bi morali biti usmerjeni na ustvarjanje novih modelov sodelovanja, da se poiščejo nove rešitve na področju razvoja mest in zadovoljevanja potreb po storitvah ter da se omogoči uporaba teh inovativnih rešitev v večjem obsegu in njihovo razširjanje v drugih mestih in regijah. Ti modeli bi morali vključevati nove vrste sodelovanja med državljani, podjetji, izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter vladami. To pa vključuje priložnosti in izzive. Državljani v vsej Evropi si že prizadevajo za spremembo lastnega okolja in eksperimentirajo z novimi oblikami sodelovanja. Možnosti vključujejo spodbujanje bogatega in dinamičnega življenja lokalnih skupnosti, mobilizacijo številnih prostovoljcev ter širok razpon s tem povezanih pobud. Te dejavnosti bi morale biti usmerjene v odkrivanje novih oblik sodelovanja ter krepitev povezav med obstoječimi partnerstvi, tako da bodo postala bolj odprta za inovativne raziskave ter bodo bolj temeljila na uporabi globalni virov znanja in vzajemnem učenju. Primerljive regije v Evropi je treba seznaniti s primeri uspešne prakse.

VI.   REGIONALNI INOVACIJSKI EKOSISTEMI KOT LABORATORIJI ZA PODJETNIŠKO ODKRIVANJE

| 45. | Eden od največjih izzivov pri premoščanju inovacijskega prepada je odpiranje vase zaprtih sistemov, v okviru katerih se obravnavajo vprašanja in težave. Družbeni problemi niso omejeni na vase zaprte upravne strukture, niti jih ni mogoče reševati v okviru posameznih projektov ali nacionalnih in regionalnih ministrstev. Tradicionalni projekti – tudi obsežnejši – niso rešitev. Evropa mora preseči zaprto razmišljanje in zaprto delovanje, kajti rast in delovna mesta se ustvarjajo z odprtimi inovacijami in vrednostnimi mrežami. Doseči mora meddisciplinarno miselnost, usmerjeno v podjetniško odkrivanje, da bi se izzivi obravnavali na sistematičen način. Med seboj povezani problemi zahtevajo sistemske rešitve. |
| --- | --- |

45.

Eden od največjih izzivov pri premoščanju inovacijskega prepada je odpiranje vase zaprtih sistemov, v okviru katerih se obravnavajo vprašanja in težave. Družbeni problemi niso omejeni na vase zaprte upravne strukture, niti jih ni mogoče reševati v okviru posameznih projektov ali nacionalnih in regionalnih ministrstev. Tradicionalni projekti – tudi obsežnejši – niso rešitev. Evropa mora preseči zaprto razmišljanje in zaprto delovanje, kajti rast in delovna mesta se ustvarjajo z odprtimi inovacijami in vrednostnimi mrežami. Doseči mora meddisciplinarno miselnost, usmerjeno v podjetniško odkrivanje, da bi se izzivi obravnavali na sistematičen način. Med seboj povezani problemi zahtevajo sistemske rešitve.

| 46. | OR ugotavlja, da v laboratorijih univerz po vsej Evropi in tudi širše pri iskanju rešitev za velike družbene in industrijske izzive prihaja do novih vznemirljivih premikov. Vendar najboljši laboratoriji na področju prelomnih inovacij danes niso več tradicionalne univerzitetne ustanove, temveč regionalni inovacijski ekosistemi, ki delujejo kot preizkuševališča za hitro preskušanje prototipov mnogih inovacij, usmerjenih v uporabnike, na podlagi sistemov, jih je mogoče spreminjati in nadgrajevati. Da bi rezultate znanstvenih in tehnoloških raziskav pretvorili v močan tok novih proizvodov, storitev in procesov, mora Evropa spodbujati inovativnost v proizvodnih sistemih, ki se razlikujejo od tradicionalne proizvodnje. Za to je potrebno tudi medsebojno razumevanje zahtev, vprašanj in priložnosti na področjih gospodarstva, znanosti in vlade. |
| --- | --- |

46.

OR ugotavlja, da v laboratorijih univerz po vsej Evropi in tudi širše pri iskanju rešitev za velike družbene in industrijske izzive prihaja do novih vznemirljivih premikov. Vendar najboljši laboratoriji na področju prelomnih inovacij danes niso več tradicionalne univerzitetne ustanove, temveč regionalni inovacijski ekosistemi, ki delujejo kot preizkuševališča za hitro preskušanje prototipov mnogih inovacij, usmerjenih v uporabnike, na podlagi sistemov, jih je mogoče spreminjati in nadgrajevati. Da bi rezultate znanstvenih in tehnoloških raziskav pretvorili v močan tok novih proizvodov, storitev in procesov, mora Evropa spodbujati inovativnost v proizvodnih sistemih, ki se razlikujejo od tradicionalne proizvodnje. Za to je potrebno tudi medsebojno razumevanje zahtev, vprašanj in priložnosti na področjih gospodarstva, znanosti in vlade.

| 47. | OR meni, da bi bilo treba okrepiti raziskovalne in razvojne dejavnosti v zvezi z načini, kako spodbujati inovacije in razvoj podjetij izven zastarelih struktur, sestavljenih iz sektorjev in grozdov, ter razmišljanje v smislu ekosistemov, ki jih je mogoče organizirati tako, da krepijo inovativni potencial regij in spodbujajo njihov podjetniški duh. |
| --- | --- |

47.

OR meni, da bi bilo treba okrepiti raziskovalne in razvojne dejavnosti v zvezi z načini, kako spodbujati inovacije in razvoj podjetij izven zastarelih struktur, sestavljenih iz sektorjev in grozdov, ter razmišljanje v smislu ekosistemov, ki jih je mogoče organizirati tako, da krepijo inovativni potencial regij in spodbujajo njihov podjetniški duh.

| 48. | Odbor poudarja pomen evropskega in regionalnega financiranja inovacijskih in proizvodnih ekosistemov z močnimi lokalnimi, regionalnimi ali nadregionalnimi značilnostmi. Široko zastavljena inovacijska politika ustvarja pogoje za sistemske operativne modele, ki v soustvarjalnem dialogu združujejo potrebe uporabnikov, potrošnikov in državljanov ter znanje, ustvarjalnost in sposobnosti. |
| --- | --- |

48.

Odbor poudarja pomen evropskega in regionalnega financiranja inovacijskih in proizvodnih ekosistemov z močnimi lokalnimi, regionalnimi ali nadregionalnimi značilnostmi. Široko zastavljena inovacijska politika ustvarja pogoje za sistemske operativne modele, ki v soustvarjalnem dialogu združujejo potrebe uporabnikov, potrošnikov in državljanov ter znanje, ustvarjalnost in sposobnosti.

| 49. | Obstaja veliko prednostnih področij raziskav in inovacij, s katerimi je mogoče v programskem obdobju 2014–2020 podpreti nujno potrebna gonila sprememb. Kot ključ do uspešnega oblikovanja prihodnosti, OR izpostavlja naslednje dejavnike:






  — | Skupnosti inovacij delujejo kot ekosistemi, ki vzpostavljajo sistemske vrednostne mreže v svetu brez meja. |
| --- | --- | --- |

49.

Obstaja veliko prednostnih področij raziskav in inovacij, s katerimi je mogoče v programskem obdobju 2014–2020 podpreti nujno potrebna gonila sprememb. Kot ključ do uspešnega oblikovanja prihodnosti, OR izpostavlja naslednje dejavnike:

—

Skupnosti inovacij delujejo kot ekosistemi, ki vzpostavljajo sistemske vrednostne mreže v svetu brez meja.

| — | Inovacijski procesi močno temeljijo na povpraševanju, potrebah uporabnikov in potrošnikih, ki so ključni akterji inovacij. |
| --- | --- |

—

Inovacijski procesi močno temeljijo na povpraševanju, potrebah uporabnikov in potrošnikih, ki so ključni akterji inovacij.

| — | Inovacijske strategije se osredotočajo na pospeševanje odprtih inovacij in spodbujanje posameznikov in skupnosti k podjetniški miselnosti ter učinkoviti rabi in ustvarjanju novih digitaliziranih storitev. |
| --- | --- |

—

Inovacijske strategije se osredotočajo na pospeševanje odprtih inovacij in spodbujanje posameznikov in skupnosti k podjetniški miselnosti ter učinkoviti rabi in ustvarjanju novih digitaliziranih storitev.

| 50. | Izkušnje EU s skupnim načrtovanjem programov in mednacionalnimi partnerstvi je treba nadalje razvijati, da se izboljšajo regionalni procesi, ki kombinirajo pristop od spodaj navzgor s strateškimi prednostnimi nalogami Evrope 2020 in znanjem iz evropskih vrhunskih raziskav. OR poudarja, da je treba povečati obseg sredstev za izvajanje več evropskih partnerstev in primerjalnega učenja na regionalni ravni prek programa INTERREG in drugih podobnih programov. |
| --- | --- |

50.

Izkušnje EU s skupnim načrtovanjem programov in mednacionalnimi partnerstvi je treba nadalje razvijati, da se izboljšajo regionalni procesi, ki kombinirajo pristop od spodaj navzgor s strateškimi prednostnimi nalogami Evrope 2020 in znanjem iz evropskih vrhunskih raziskav. OR poudarja, da je treba povečati obseg sredstev za izvajanje več evropskih partnerstev in primerjalnega učenja na regionalni ravni prek programa INTERREG in drugih podobnih programov.

| 51. | OR spodbuja Komisijo, naj vzpostavi programe „podjetniškega odkrivanja“, ki bi se izvajali na različnih ravneh, in preuči, katere rešitve so najbolj učinkovite z vidika potreb lokalnih skupnosti in prenosa na evropsko raven. Te programe bi morali financirati različni viri: Obzorje 2020, COSME, kohezijski skladi in drugi viri. Pilotni projekti, v katerih sodeluje več regij, lahko povečajo potencial za medregijsko učenje. Regije s kulturnimi podobnostmi – na primer regija Baltskega morja, Podonavje ali najbolj oddaljene regije – bi morale pri reševanju posebnih skupnih družbenih izzivov med seboj sodelovati. Uspešne inovacije v eni regiji je mogoče preskusiti in potrditi v drugih; inovacije mest je mogoče uporabiti na regionalni ravni in nato prenesti tudi na druge regije po vsej Evropi. Pri teh projektih bi morale sodelovati ključne zainteresirane strani na vseh ravneh, tudi lokalne in regionalne oblasti, MSP, nevladne organizacije in zlasti vse izobraževalne ustanove. |
| --- | --- |

51.

OR spodbuja Komisijo, naj vzpostavi programe „podjetniškega odkrivanja“, ki bi se izvajali na različnih ravneh, in preuči, katere rešitve so najbolj učinkovite z vidika potreb lokalnih skupnosti in prenosa na evropsko raven. Te programe bi morali financirati različni viri: Obzorje 2020, COSME, kohezijski skladi in drugi viri. Pilotni projekti, v katerih sodeluje več regij, lahko povečajo potencial za medregijsko učenje. Regije s kulturnimi podobnostmi – na primer regija Baltskega morja, Podonavje ali najbolj oddaljene regije – bi morale pri reševanju posebnih skupnih družbenih izzivov med seboj sodelovati. Uspešne inovacije v eni regiji je mogoče preskusiti in potrditi v drugih; inovacije mest je mogoče uporabiti na regionalni ravni in nato prenesti tudi na druge regije po vsej Evropi. Pri teh projektih bi morale sodelovati ključne zainteresirane strani na vseh ravneh, tudi lokalne in regionalne oblasti, MSP, nevladne organizacije in zlasti vse izobraževalne ustanove.

| 52. | Različni načini oblikovanja so že dolgo časa povezani s podjetništvom. Strateško oblikovanje pomeni uporabo običajnih načel pri razvoju odzivov na glavne družbene izzive, kot so staranje prebivalstva in podnebne spremembe. Oblikovanje pomeni več kot le dajanje oblike nečemu. Oblikovanje se lahko uporabi za iskanje novih možnosti reševanja problemov, opredelitev možnih ukrepov ter ustvarjanje učinkovitih celostnih odzivov brez zapiranja vase, kar je značilno za javni sektor. |
| --- | --- |

52.

Različni načini oblikovanja so že dolgo časa povezani s podjetništvom. Strateško oblikovanje pomeni uporabo običajnih načel pri razvoju odzivov na glavne družbene izzive, kot so staranje prebivalstva in podnebne spremembe. Oblikovanje pomeni več kot le dajanje oblike nečemu. Oblikovanje se lahko uporabi za iskanje novih možnosti reševanja problemov, opredelitev možnih ukrepov ter ustvarjanje učinkovitih celostnih odzivov brez zapiranja vase, kar je značilno za javni sektor.

| 53. | Inovativno oblikovanje nudi pomembne priložnosti za ustvarjanje gospodarskih in kulturnih ugodnosti v družbi. V regijah bi bilo treba spodbujati ekosisteme, usmerjene v oblikovanje. V teh ekosistemih izkušeni raziskovalci, predstavniki podjetij in različni oblikovalci ter njihova podjetja, univerze in druge skupnosti uspešno sodelujejo pri oblikovanju novih pobud. Na ta način so vsi proaktivno udeleženi pri povečevanju obsega dejavnosti in nadaljnjem izvajanju inovacijske politike kot celote. |
| --- | --- |

53.

Inovativno oblikovanje nudi pomembne priložnosti za ustvarjanje gospodarskih in kulturnih ugodnosti v družbi. V regijah bi bilo treba spodbujati ekosisteme, usmerjene v oblikovanje. V teh ekosistemih izkušeni raziskovalci, predstavniki podjetij in različni oblikovalci ter njihova podjetja, univerze in druge skupnosti uspešno sodelujejo pri oblikovanju novih pobud. Na ta način so vsi proaktivno udeleženi pri povečevanju obsega dejavnosti in nadaljnjem izvajanju inovacijske politike kot celote.

| 54. | OR poziva regije in mesta, naj za razvoj novih inovacij uporabijo inovativna javna naročila. Javno-zasebno sodelovanje pri eksperimentiranju in preizkušanju prototipov je treba spodbujati, pripravljenost za tveganje in doživljanje neuspeha pa je treba razumeti kot možnosti, do katerih lahko pride v podjetništvu, ne pa kot družbeno ponižanje. Javni organi v mestih in regijah bi morali razviti metode in izmenjavati izkušnje v zvezi z obvladovanjem tveganj pri takih projektih. S spodbujanjem podjetniškega duha v eksperimentiranju, izvajanju pilotnih projektov in preizkušanju prototipov, se bo s pomočjo teh projektov povečala tudi moč samoorganizacije evropskih državljanov. |
| --- | --- |

54.

OR poziva regije in mesta, naj za razvoj novih inovacij uporabijo inovativna javna naročila. Javno-zasebno sodelovanje pri eksperimentiranju in preizkušanju prototipov je treba spodbujati, pripravljenost za tveganje in doživljanje neuspeha pa je treba razumeti kot možnosti, do katerih lahko pride v podjetništvu, ne pa kot družbeno ponižanje. Javni organi v mestih in regijah bi morali razviti metode in izmenjavati izkušnje v zvezi z obvladovanjem tveganj pri takih projektih. S spodbujanjem podjetniškega duha v eksperimentiranju, izvajanju pilotnih projektov in preizkušanju prototipov, se bo s pomočjo teh projektov povečala tudi moč samoorganizacije evropskih državljanov.

VII.   SINERGIJSKO SODELOVANJE V NOVEM PROGRAMSKEM OBDOBJU

| 55. | Ključne reforme naslednjega programskega obdobja vključujejo osredotočenost projektov na strateške prednostne naloge pametne specializacije, poenostavitev upravljanja projektov ter prehod na obsežnejše pobude z večjim usklajevanjem številnih projektov. Naslednje pomembno načelo je večja usklajenost programa Obzorje 2020 in kohezijske politike ter združevanje sredstev za doseganje sinergij v okviru teh politik in lokalnega/regionalnega financiranja. |
| --- | --- |

55.

Ključne reforme naslednjega programskega obdobja vključujejo osredotočenost projektov na strateške prednostne naloge pametne specializacije, poenostavitev upravljanja projektov ter prehod na obsežnejše pobude z večjim usklajevanjem številnih projektov. Naslednje pomembno načelo je večja usklajenost programa Obzorje 2020 in kohezijske politike ter združevanje sredstev za doseganje sinergij v okviru teh politik in lokalnega/regionalnega financiranja.

| 56. | OR opozarja, da bo dosledna uporaba teh načel za izvedbo predlogov iz tega mnenja avtomatično pomenila osredotočenost financiranja v okviru programa Obzorje 2020 na potrebe raziskav, ki so določene v strategijah RIS3 regij EU, s čimer bo program Obzorje služil kot katalizator, ustvarjal znanje na podlagi raziskav ter razvijal metodološke koncepte za regionalne dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij. Ključna področja raziskav, ki se bodo financirala v okviru programa Obzorje 2020, je zato treba določiti na podlagi strategij RIS3. |
| --- | --- |

56.

OR opozarja, da bo dosledna uporaba teh načel za izvedbo predlogov iz tega mnenja avtomatično pomenila osredotočenost financiranja v okviru programa Obzorje 2020 na potrebe raziskav, ki so določene v strategijah RIS3 regij EU, s čimer bo program Obzorje služil kot katalizator, ustvarjal znanje na podlagi raziskav ter razvijal metodološke koncepte za regionalne dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij. Ključna področja raziskav, ki se bodo financirala v okviru programa Obzorje 2020, je zato treba določiti na podlagi strategij RIS3.

| 57. | Odbor regij poudarja, da je treba pri načrtovanju usklajevanja različnih programov prisluhniti stališčem regionalne ravni. Za aktivacijo in spodbujanje inovacijske dejavnosti na regionalni ravni je ključno, da generalni direktorati Komisije pri odločanju o področjih raziskav prisluhnejo predstavnikom regij, kot je OR. Poleg tega bi morali pravila o izvajanju projektov v okviru programa Obzorje 2020 in načini uporabe sredstev temeljiti na cilju materialne in metodološke podpore projektom, ki se izvajajo v regijah s pomočjo kohezijskih sredstev, poleg običajne zahteve po medsebojnem obveščanju o rezultatih raziskav. To sodelovanje bi bilo naslednje:






  — | Program Obzorje 2020 vključuje regionalne projekte tesnega sodelovanja, ki se izvajajo s kohezijskimi sredstvi in v okviru katerih se rezultati raziskav prenesejo in uporabijo v obliki praktičnih inovacij. Na ta način se oblikujejo veliki vseevropski sistemi partnerskih projektov, ki temeljijo na sodelovanju in zaupanju, so usmerjeni zlasti v stebra „vodilni položaj v industriji“ in „družbeni izzivi“ v okviru programa Obzorje in s pomočjo katerih si regije z uporabo kohezijskih sredstev prizadevajo za uporabo najnovejših rezultatov raziskav na strateških področjih razvoja. |
| --- | --- | --- |

57.

Odbor regij poudarja, da je treba pri načrtovanju usklajevanja različnih programov prisluhniti stališčem regionalne ravni. Za aktivacijo in spodbujanje inovacijske dejavnosti na regionalni ravni je ključno, da generalni direktorati Komisije pri odločanju o področjih raziskav prisluhnejo predstavnikom regij, kot je OR. Poleg tega bi morali pravila o izvajanju projektov v okviru programa Obzorje 2020 in načini uporabe sredstev temeljiti na cilju materialne in metodološke podpore projektom, ki se izvajajo v regijah s pomočjo kohezijskih sredstev, poleg običajne zahteve po medsebojnem obveščanju o rezultatih raziskav. To sodelovanje bi bilo naslednje:

—

Program Obzorje 2020 vključuje regionalne projekte tesnega sodelovanja, ki se izvajajo s kohezijskimi sredstvi in v okviru katerih se rezultati raziskav prenesejo in uporabijo v obliki praktičnih inovacij. Na ta način se oblikujejo veliki vseevropski sistemi partnerskih projektov, ki temeljijo na sodelovanju in zaupanju, so usmerjeni zlasti v stebra „vodilni položaj v industriji“ in „družbeni izzivi“ v okviru programa Obzorje in s pomočjo katerih si regije z uporabo kohezijskih sredstev prizadevajo za uporabo najnovejših rezultatov raziskav na strateških področjih razvoja.

| — | Takšni sistemi projektov so zlasti potrebni pri razvoju znanja in postopkov, ki jih zahteva dinamika regionalnih inovacijskih ekosistemov, in sicer na način, ki zagotavlja, da bodo delovali kot lokalni centri za evropsko inovacijsko dejavnost in spodbujevalci inovacij za celotno regijo. Na podlagi regionalnih odločitev podpirajo tudi inovacijske dejavnosti različnih ciljnih skupin, kot so šolarji, študenti na univerzah ali visokih šolah ter upokojenci. |
| --- | --- |

—

Takšni sistemi projektov so zlasti potrebni pri razvoju znanja in postopkov, ki jih zahteva dinamika regionalnih inovacijskih ekosistemov, in sicer na način, ki zagotavlja, da bodo delovali kot lokalni centri za evropsko inovacijsko dejavnost in spodbujevalci inovacij za celotno regijo. Na podlagi regionalnih odločitev podpirajo tudi inovacijske dejavnosti različnih ciljnih skupin, kot so šolarji, študenti na univerzah ali visokih šolah ter upokojenci.

| — | Ti regionalni inovacijski ekosistemi se osredotočajo na tematike, ki se izberejo na podlagi regionalnih strateških odločitev, in prispevajo k organizaciji inovacijske dejavnosti akterjev za spremembe v regijah. Dejavnosti vključujejo tudi različne sisteme živih laboratorijev ter sorodne poskusne in pilotne projekte. Ukrepi tesnega sodelovanja (twinning) in kateder ERP v okviru programa Obzorje 2020 bi tudi lahko znatno prispevali k razvoju dejavnosti takšnih ekosistemov. |
| --- | --- |

—

Ti regionalni inovacijski ekosistemi se osredotočajo na tematike, ki se izberejo na podlagi regionalnih strateških odločitev, in prispevajo k organizaciji inovacijske dejavnosti akterjev za spremembe v regijah. Dejavnosti vključujejo tudi različne sisteme živih laboratorijev ter sorodne poskusne in pilotne projekte. Ukrepi tesnega sodelovanja (twinning) in kateder ERP v okviru programa Obzorje 2020 bi tudi lahko znatno prispevali k razvoju dejavnosti takšnih ekosistemov.

| 58. | OR ugotavlja, da je znanstveni in poslovni svet na globalni ravni vstopil v obdobje odprtih inovacij in soustvarjanja, v katerem je čezmejno sodelovanje nova konkurenčna prednost. Za uspešno obravnavo težavnih in zapletenih vprašanj OR Komisiji priporoča, naj vzpostavi platforme izzivov za vseevropsko iskanje rešitev prek meddisciplinarnih mrež. S pomočjo teh platform bi se obravnavali posebni izzivi, pomembni v vseh sodelujočih regijah, prav tako pa bi se uporabljali strukturirani postopki, na podlagi katerih bi se dobre zamisli razvile od začetne faze pa vse do izvedbe v obliki pilotnih projektov. Na ta način bi se mobilizirala moč regij za spremembe. |
| --- | --- |

58.

OR ugotavlja, da je znanstveni in poslovni svet na globalni ravni vstopil v obdobje odprtih inovacij in soustvarjanja, v katerem je čezmejno sodelovanje nova konkurenčna prednost. Za uspešno obravnavo težavnih in zapletenih vprašanj OR Komisiji priporoča, naj vzpostavi platforme izzivov za vseevropsko iskanje rešitev prek meddisciplinarnih mrež. S pomočjo teh platform bi se obravnavali posebni izzivi, pomembni v vseh sodelujočih regijah, prav tako pa bi se uporabljali strukturirani postopki, na podlagi katerih bi se dobre zamisli razvile od začetne faze pa vse do izvedbe v obliki pilotnih projektov. Na ta način bi se mobilizirala moč regij za spremembe.

| 59. | OR poudarja, da bi morale te platforme temeljiti na primerjalnem učenju (potrjevanje zamisli, ki delujejo v eni regiji, z njihovim preskušanjem v drugih regijah) in primerjalnem izvajanju (ustvarjanje dodane vrednosti novih zamisli prek njihove pretvorbe v praktične inovacije v različnih regijah hkrati). V pilotni fazi bi lahko sodelovalo več regij, ki bi obravnavale dejanske izzive, s katerimi se soočajo, npr. zdravstvena oskrba, priložnosti, ki jih nudi starajoča se družba, gospodarstvo brez ogljikovega dioksida, kmetijstvo in prehrana itd. |
| --- | --- |

59.

OR poudarja, da bi morale te platforme temeljiti na primerjalnem učenju (potrjevanje zamisli, ki delujejo v eni regiji, z njihovim preskušanjem v drugih regijah) in primerjalnem izvajanju (ustvarjanje dodane vrednosti novih zamisli prek njihove pretvorbe v praktične inovacije v različnih regijah hkrati). V pilotni fazi bi lahko sodelovalo več regij, ki bi obravnavale dejanske izzive, s katerimi se soočajo, npr. zdravstvena oskrba, priložnosti, ki jih nudi starajoča se družba, gospodarstvo brez ogljikovega dioksida, kmetijstvo in prehrana itd.

| 60. | OR poudarja pomen metodološkega razvoja na čim višji ravni in učinkovitega razširjanja rezultatov. Izzive in rezultate bi bilo treba objaviti v platformah v oblaku ter jih obravnavati na lokalni ravni in na ravni regij. Najboljše pionirje razvoja in vodenja vseevropskih projektov bi bilo treba financirati v okviru programa Obzorje 2020 in kohezijske politike, pri čemer je eden od ciljev preveriti učinkovite metodologije in orodja za sodelovanje v resničnem življenju in za čezmejno učenje. |
| --- | --- |

60.

OR poudarja pomen metodološkega razvoja na čim višji ravni in učinkovitega razširjanja rezultatov. Izzive in rezultate bi bilo treba objaviti v platformah v oblaku ter jih obravnavati na lokalni ravni in na ravni regij. Najboljše pionirje razvoja in vodenja vseevropskih projektov bi bilo treba financirati v okviru programa Obzorje 2020 in kohezijske politike, pri čemer je eden od ciljev preveriti učinkovite metodologije in orodja za sodelovanje v resničnem življenju in za čezmejno učenje.

| 61. | OR priznava, da je potrebno aktivno poučevanje za spodbujanje duha večgeneracijskega vključevanja, ki je lahko ključni dejavnik za premostitev inovacijskega prepada. Vse ciljne skupine v različnih regijah in kulturnih okoljih – znanstvenike, javne uslužbence, MSP in študente – je treba naučiti, kako se lahko med seboj razumejo in dejavno dopolnjujejo svoja stališča ter kako lahko uresničijo ustrezne zamisli v praksi. Šole in vse izobraževalne ustanove imajo pri tem še posebej pomembno vlogo. |
| --- | --- |

61.

OR priznava, da je potrebno aktivno poučevanje za spodbujanje duha večgeneracijskega vključevanja, ki je lahko ključni dejavnik za premostitev inovacijskega prepada. Vse ciljne skupine v različnih regijah in kulturnih okoljih – znanstvenike, javne uslužbence, MSP in študente – je treba naučiti, kako se lahko med seboj razumejo in dejavno dopolnjujejo svoja stališča ter kako lahko uresničijo ustrezne zamisli v praksi. Šole in vse izobraževalne ustanove imajo pri tem še posebej pomembno vlogo.

| 62. | Ustvarjalnost in sposobnost sprejemanja vsega novega sta zelo tipični za otroke v zgodnji starosti. Vredno se je vprašati, zakaj socialno okolje in šolski sistem pogosto ne moreta preoblikovati teh prednosti v zanimiv, odprt in inovativen način življenja. Vsi akterji bi se morali povezati in zagotoviti, da bosta v vseh šolah v EU ustvarjalnost in sposobnost učenja v središču ciljev in zahtev. To je obdobje, v katerem se razvija osnova za evropsko inovativnost. |
| --- | --- |

62.

Ustvarjalnost in sposobnost sprejemanja vsega novega sta zelo tipični za otroke v zgodnji starosti. Vredno se je vprašati, zakaj socialno okolje in šolski sistem pogosto ne moreta preoblikovati teh prednosti v zanimiv, odprt in inovativen način življenja. Vsi akterji bi se morali povezati in zagotoviti, da bosta v vseh šolah v EU ustvarjalnost in sposobnost učenja v središču ciljev in zahtev. To je obdobje, v katerem se razvija osnova za evropsko inovativnost.

| 63. | OR se zaveda pomena premoščanja vrzeli med znanostjo in družbo. OR spodbuja vse zainteresirane strani, da dejavno sodelujejo v dialogih med znanstveno skupnostjo in družbo, katerih namen je preučiti in pokazati, kako je mogoče rezultate raziskav uporabiti v resničnem življenju. Vsi družbeni izzivi imajo močno lokalno razsežnost, ki je lahko koristna, če se bodo znanstveniki zavedali problema, družbene interesne skupine pa bodo razumele, kaj jim lahko znanost ponudi. V dialogu bi se bilo treba osredotočiti na jasno povezavo med lokalnimi potrebami in rezultati raziskav v okviru stebrov programa Obzorje 2020: družbeni izzivi, vodilni položaj v industriji in odlična znanost. Tako je mogoče vzpostaviti inkubatorje zamisli in socialne inkubatorje, s čimer bi se nova spoznanja iz razprav preoblikovala v konkretne prototipe, ki jih je mogoče preskusiti v resničnem življenju. |
| --- | --- |

63.

OR se zaveda pomena premoščanja vrzeli med znanostjo in družbo. OR spodbuja vse zainteresirane strani, da dejavno sodelujejo v dialogih med znanstveno skupnostjo in družbo, katerih namen je preučiti in pokazati, kako je mogoče rezultate raziskav uporabiti v resničnem življenju. Vsi družbeni izzivi imajo močno lokalno razsežnost, ki je lahko koristna, če se bodo znanstveniki zavedali problema, družbene interesne skupine pa bodo razumele, kaj jim lahko znanost ponudi. V dialogu bi se bilo treba osredotočiti na jasno povezavo med lokalnimi potrebami in rezultati raziskav v okviru stebrov programa Obzorje 2020: družbeni izzivi, vodilni položaj v industriji in odlična znanost. Tako je mogoče vzpostaviti inkubatorje zamisli in socialne inkubatorje, s čimer bi se nova spoznanja iz razprav preoblikovala v konkretne prototipe, ki jih je mogoče preskusiti v resničnem življenju.

| 64. | Ti predlogi bodo dejansko prispevali k premostitvi inovacijskega prepada, če se bodo izvajali v vseh evropskih regijah. OR priznava, da je treba obravnavati potrebe pionirskih regij, dobro delujočih regij ter bolj ranljivih, manj učinkovitih in prikrajšanih regij. Seveda so na vsaki ravni potrebni posebni, ciljno usmerjeni ukrepi in programi. OR poleg tega poudarja, da je treba podpreti vsakršno medregionalno sodelovanje: aktivno partnerstvo pri izmenjavi znanja ter soustvarjanje procesov in praks, ki bodo učinkoviti v vsaki situaciji, medregionalno poučevanje in svetovanje, pobude primerjalnega učenja in primerjalnega izvajanja, ki prikrajšanim regijam omogočajo, da imajo koristi od izkušenj drugih, hkrati pa prispevajo lastne prednosti in specializirano znanje ter tako krepijo in podpirajo inovacije v drugih regijah. Ta velika regionalna raznolikost bi morala biti v središču novega evropskega modela sodelovanja. |
| --- | --- |

64.

Ti predlogi bodo dejansko prispevali k premostitvi inovacijskega prepada, če se bodo izvajali v vseh evropskih regijah. OR priznava, da je treba obravnavati potrebe pionirskih regij, dobro delujočih regij ter bolj ranljivih, manj učinkovitih in prikrajšanih regij. Seveda so na vsaki ravni potrebni posebni, ciljno usmerjeni ukrepi in programi. OR poleg tega poudarja, da je treba podpreti vsakršno medregionalno sodelovanje: aktivno partnerstvo pri izmenjavi znanja ter soustvarjanje procesov in praks, ki bodo učinkoviti v vsaki situaciji, medregionalno poučevanje in svetovanje, pobude primerjalnega učenja in primerjalnega izvajanja, ki prikrajšanim regijam omogočajo, da imajo koristi od izkušenj drugih, hkrati pa prispevajo lastne prednosti in specializirano znanje ter tako krepijo in podpirajo inovacije v drugih regijah. Ta velika regionalna raznolikost bi morala biti v središču novega evropskega modela sodelovanja.

VIII.   KAJ SLEDI?

| 65. | OR je prepričan, da sta opredelitev načina izvajanja številnih predlogov in priporočil iz tega mnenja v praksi ter skupna analiza obetavnih pristopov za njihovo izvajanje v regijah in med njimi najbolj učinkovit način, da se odlične namere pretvorijo v dejanske rezultate z močnim učinkom na ulicah Evrope. To je ključnega pomena za premostitev digitalnega razkoraka. |
| --- | --- |

65.

OR je prepričan, da sta opredelitev načina izvajanja številnih predlogov in priporočil iz tega mnenja v praksi ter skupna analiza obetavnih pristopov za njihovo izvajanje v regijah in med njimi najbolj učinkovit način, da se odlične namere pretvorijo v dejanske rezultate z močnim učinkom na ulicah Evrope. To je ključnega pomena za premostitev digitalnega razkoraka.

| 66. | Za izvedbo potrebnih sprememb so odgovorni vse ravni in vsi akterji. Za izvajanje predlogov iz tega mnenja bodo seveda v glavnem odgovorni Evropska komisija, lokalni in regionalni nosilci odločanja ter drugi akterji. Odgovorna pa so tudi irsko predsedstvo in tudi prihodnja predsedstva, ki lahko zagotovijo čim prejšnje in čim boljše izvajanje nekaterih ali vseh obravnavanih predlogov. |
| --- | --- |

66.

Za izvedbo potrebnih sprememb so odgovorni vse ravni in vsi akterji. Za izvajanje predlogov iz tega mnenja bodo seveda v glavnem odgovorni Evropska komisija, lokalni in regionalni nosilci odločanja ter drugi akterji. Odgovorna pa so tudi irsko predsedstvo in tudi prihodnja predsedstva, ki lahko zagotovijo čim prejšnje in čim boljše izvajanje nekaterih ali vseh obravnavanih predlogov.

| 67. | Odbor regij meni, da bi morali lokalne in regionalne oblasti, Komisija in drugi akterji zagotoviti spremljanje ukrepov z zbiranjem primerov dobre prakse. Namen je pospešiti želene spremembe na splošno in prek številnih ukrepov, opredeljenih kot prednostni projekti. Nekateri od teh bi morali biti tudi na dnevnem redu prihodnjih predsedstev. |
| --- | --- |

67.

Odbor regij meni, da bi morali lokalne in regionalne oblasti, Komisija in drugi akterji zagotoviti spremljanje ukrepov z zbiranjem primerov dobre prakse. Namen je pospešiti želene spremembe na splošno in prek številnih ukrepov, opredeljenih kot prednostni projekti. Nekateri od teh bi morali biti tudi na dnevnem redu prihodnjih predsedstev.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112/2012 fin.

1

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/22

---

Mnenje Odbora regij – Ustreznost predpisov EU (REFIT)

2013/C 218/04

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da je trajajoča gospodarska kriza še bolj usmerila pozornost v stroške, povezane z zakonodajo, in težave pri izvajanju in uveljavljanju predpisov, ki sestavljajo pravni red EU; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je trajajoča gospodarska kriza še bolj usmerila pozornost v stroške, povezane z zakonodajo, in težave pri izvajanju in uveljavljanju predpisov, ki sestavljajo pravni red EU;

| — | meni, da bi morale vse ravni upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja uspešna in učinkovita, in da so institucije EU zlasti odgovorne za to, da prikažejo jasno dodano vrednost predpisov EU, ki bi morali prinašati vse koristi ob minimalnih stroških ter spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

—

meni, da bi morale vse ravni upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja uspešna in učinkovita, in da so institucije EU zlasti odgovorne za to, da prikažejo jasno dodano vrednost predpisov EU, ki bi morali prinašati vse koristi ob minimalnih stroških ter spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| — | pozdravlja predlog novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za sistematično ugotavljanje in pregledno izvajanje pobud, katerih namen je doseči pomembno zmanjšanje stroškov, povezanih s predpisi, in njihovo poenostavitev; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za sistematično ugotavljanje in pregledno izvajanje pobud, katerih namen je doseči pomembno zmanjšanje stroškov, povezanih s predpisi, in njihovo poenostavitev;

| — | pozdravlja predlog za pregled stanja, da se opredelijo predpisi in/ali regulativna področja, pri katerih sta možna poenostavitev in zmanjšanje stroškov, ne da bi pri tem ogrozili cilje politike, vztraja na tem, da bi morale biti vse ravni upravljanja vključene v preverjanje ustreznosti, in še naprej podpira sistematično naknadno vrednotenje zakonodaje EU kot učinkovito orodje pametne pravne ureditve; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog za pregled stanja, da se opredelijo predpisi in/ali regulativna področja, pri katerih sta možna poenostavitev in zmanjšanje stroškov, ne da bi pri tem ogrozili cilje politike, vztraja na tem, da bi morale biti vse ravni upravljanja vključene v preverjanje ustreznosti, in še naprej podpira sistematično naknadno vrednotenje zakonodaje EU kot učinkovito orodje pametne pravne ureditve;

| — | znova poudarja pomen poenostavitve za racionalizacijo zakonodaje, zlasti za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pogosto omejene in vse manjše vire za izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

—

znova poudarja pomen poenostavitve za racionalizacijo zakonodaje, zlasti za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pogosto omejene in vse manjše vire za izvajanje zakonodaje;

| — | pozdravlja predlog za stalne izboljšave ocen učinka in poudarja, da bi bilo treba pri ocenah učinka zakonodajnih in političnih predlogov vključiti teritorialno razsežnost glavnih političnih možnosti, ki se ocenjujejo; v primeru, da Komisija sklene povečati članstvo odbora za oceno učinka in s tem njegovo neodvisnost, OR meni, da bi morali biti v njem zastopani interesi lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog za stalne izboljšave ocen učinka in poudarja, da bi bilo treba pri ocenah učinka zakonodajnih in političnih predlogov vključiti teritorialno razsežnost glavnih političnih možnosti, ki se ocenjujejo; v primeru, da Komisija sklene povečati članstvo odbora za oceno učinka in s tem njegovo neodvisnost, OR meni, da bi morali biti v njem zastopani interesi lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi prizadevanja za prevod dokumentov posvetovanja v vse uradne jezike EU; |
| --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi prizadevanja za prevod dokumentov posvetovanja v vse uradne jezike EU;

| — | znova poudarja skupno odgovornost institucij, da obveščajo državljane, podjetja in splošno javnost o koristih, ki jih prinaša uporaba orodij pametne ureditve. |
| --- | --- |

—

znova poudarja skupno odgovornost institucij, da obveščajo državljane, podjetja in splošno javnost o koristih, ki jih prinaša uporaba orodij pametne ureditve.

| Poročevalec | Graham TOPE (UK/ALDE), član londonskega okrožja Sutton |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti | Sporočilo Komisije o ustreznosti predpisov EU
  COM(2012) 746 final
  Ob upoštevanju naslednjih dokumentov: | Delovni dokument služb Komisije: Pregled politike Komisije v zvezi s posvetovanji
  SWD(2012) 422 final |

Poročevalec

Graham TOPE (UK/ALDE), član londonskega okrožja Sutton

Referenčni dokumenti

Sporočilo Komisije o ustreznosti predpisov EU

COM(2012) 746 final

Ob upoštevanju naslednjih dokumentov:

Delovni dokument služb Komisije: Pregled politike Komisije v zvezi s posvetovanji

SWD(2012) 422 final

| | Delovni dokument služb Komisije: Akcijski program za zmanjšanje upravnih bremen v EU – končno poročilo
  SWD(2012) 423 final |
| --- | --- |

Delovni dokument služb Komisije: Akcijski program za zmanjšanje upravnih bremen v EU – končno poročilo

SWD(2012) 423 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Uvod: strategija za boljšo zakonodajo

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je sprejemanje predpisov na evropski ravni del prizadevanj za izboljšanje in poenostavitev zakonodajnega okolja ter s tem zmanjšanje stroškov in upravnih bremen; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je sprejemanje predpisov na evropski ravni del prizadevanj za izboljšanje in poenostavitev zakonodajnega okolja ter s tem zmanjšanje stroškov in upravnih bremen;

| 2. | ugotavlja, da je trajajoča gospodarska kriza še bolj usmerila pozornost v stroške, povezane z zakonodajo, in težave pri izvajanju in uveljavljanju predpisov, ki sestavljajo pravni red EU; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je trajajoča gospodarska kriza še bolj usmerila pozornost v stroške, povezane z zakonodajo, in težave pri izvajanju in uveljavljanju predpisov, ki sestavljajo pravni red EU;

| 3. | podpira stališče Evropske komisije, da imajo državne uprave pri prenosu in uporabi zakonodaje EU na voljo vse bolj omejene vire; meni, da je to izziv, ki se ga je treba lotiti skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in ki ne sme postati izgovor za povečanje bremena za druge ravni upravljanja; |
| --- | --- |

3.

podpira stališče Evropske komisije, da imajo državne uprave pri prenosu in uporabi zakonodaje EU na voljo vse bolj omejene vire; meni, da je to izziv, ki se ga je treba lotiti skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in ki ne sme postati izgovor za povečanje bremena za druge ravni upravljanja;

| 4. | ob upoštevanju teh splošnih razmer meni, da bi morale vse ravni upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja uspešna in učinkovita, in da so institucije EU zlasti odgovorne za to, da prikažejo jasno dodano vrednost predpisov EU, ki bi morali prinašati vse koristi ob minimalnih stroških ter spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

4.

ob upoštevanju teh splošnih razmer meni, da bi morale vse ravni upravljanja zagotoviti, da je zakonodaja uspešna in učinkovita, in da so institucije EU zlasti odgovorne za to, da prikažejo jasno dodano vrednost predpisov EU, ki bi morali prinašati vse koristi ob minimalnih stroških ter spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 5. | ponavlja, da so glavni elementi strategije EU za boljšo zakonodajo naslednji:






  — | uvedba sistema za oceno učinkov ter boljšo pripravo pomembnejših predlogov Komisije; |
| --- | --- | --- |

5.

ponavlja, da so glavni elementi strategije EU za boljšo zakonodajo naslednji:

—

uvedba sistema za oceno učinkov ter boljšo pripravo pomembnejših predlogov Komisije;

| — | izvajanje programa za poenostavitev obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

—

izvajanje programa za poenostavitev obstoječe zakonodaje;

| — | akcijski načrt za zmanjšanje upravnih obremenitev s ciljem na tem področju; |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za zmanjšanje upravnih obremenitev s ciljem na tem področju;

| — | ukinitev zastarele zakonodaje ali predlogov; |
| --- | --- |

—

ukinitev zastarele zakonodaje ali predlogov;

| — | obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in državljani o vseh pobudah Komisije; |
| --- | --- |

—

obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in državljani o vseh pobudah Komisije;

| — | iskanje alternativ zakonom in predpisom (na primer samoregulacija ali koregulacija zakonodajalca in zainteresiranih strani); |
| --- | --- |

—

iskanje alternativ zakonom in predpisom (na primer samoregulacija ali koregulacija zakonodajalca in zainteresiranih strani);

| 6. | pozdravlja predlog novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za sistematično ugotavljanje in pregledno izvajanje pobud, katerih namen je doseči pomembno zmanjšanje stroškov, povezanih s predpisi, in njihovo poenostavitev; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlog novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) za sistematično ugotavljanje in pregledno izvajanje pobud, katerih namen je doseči pomembno zmanjšanje stroškov, povezanih s predpisi, in njihovo poenostavitev;

| 7. | še vedno vztraja na tem, da bi si bilo treba za boljšo zakonodajo prizadevati v okviru upravljanja na več ravneh, tj. prek usklajenega delovanja EU, nacionalnih institucij ter lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

7.

še vedno vztraja na tem, da bi si bilo treba za boljšo zakonodajo prizadevati v okviru upravljanja na več ravneh, tj. prek usklajenega delovanja EU, nacionalnih institucij ter lokalnih in regionalnih oblasti;

| 8. | meni, da je treba Evropsko komisijo in druge institucije spodbujati k temu, da v pripravo zakonodaje, ocenjevanje učinka ali opredeljevanje načinov za uresničevanje evropskih politik in ciljev dejavneje vključijo regije in lokalne oblasti. Namen večine novih predlogov je namreč spremeniti ali dopolniti obstoječo zakonodajo EU. V stalnem in nujno potrebnem procesu posodabljanja zakonodaje je v okviru priprave novih predlogov treba upoštevati dragocene izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju predpisov Unije; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba Evropsko komisijo in druge institucije spodbujati k temu, da v pripravo zakonodaje, ocenjevanje učinka ali opredeljevanje načinov za uresničevanje evropskih politik in ciljev dejavneje vključijo regije in lokalne oblasti. Namen večine novih predlogov je namreč spremeniti ali dopolniti obstoječo zakonodajo EU. V stalnem in nujno potrebnem procesu posodabljanja zakonodaje je v okviru priprave novih predlogov treba upoštevati dragocene izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju predpisov Unije;

| 9. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje kakovosti predpisov, da se zagotovi njihova jasnost, dostopnost in enostavnost za uresničevanje, pri čemer je treba upoštevati regionalne jezike, ki so uradno priznani v državah članicah, kjer obstajajo tovrstni dogovori; |
| --- | --- |

9.

poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje kakovosti predpisov, da se zagotovi njihova jasnost, dostopnost in enostavnost za uresničevanje, pri čemer je treba upoštevati regionalne jezike, ki so uradno priznani v državah članicah, kjer obstajajo tovrstni dogovori;

| 10. | meni, da bi bilo treba strategijo podkrepiti s partnerstvom in participativnim pristopom pri snovanju in izvajanju politik EU; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba strategijo podkrepiti s partnerstvom in participativnim pristopom pri snovanju in izvajanju politik EU;

| 11. | spoštuje načelo institucionalne in ustavne avtonomije držav članic, kakor je priznana v ustanovnih pogodbah, vendar poudarja pomen vključitve lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo zakonodaje EU in njeno ocenjevanje, saj so te oblasti v večini primerov pristojne za izvajanje politik EU. |
| --- | --- |

11.

spoštuje načelo institucionalne in ustavne avtonomije držav članic, kakor je priznana v ustanovnih pogodbah, vendar poudarja pomen vključitve lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo zakonodaje EU in njeno ocenjevanje, saj so te oblasti v večini primerov pristojne za izvajanje politik EU.

Ustreznost predpisov

ODBOR REGIJ

| 12. | pozdravlja predlog za pregled stanja, da se opredelijo predpisi in/ali regulativna področja, pri katerih sta možna poenostavitev in zmanjšanje stroškov, ne da bi pri tem ogrozili cilje politike (tako imenovana politika „najprej ovrednoti“); |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predlog za pregled stanja, da se opredelijo predpisi in/ali regulativna področja, pri katerih sta možna poenostavitev in zmanjšanje stroškov, ne da bi pri tem ogrozili cilje politike (tako imenovana politika „najprej ovrednoti“);

| 13. | vztraja na tem, da bi morale biti vse ravni upravljanja vključene v preverjanje ustreznosti na glavnih področjih, ki so pomembna za lokalne in regionalne oblasti, tj. kohezijska politika, urbanistična politika in instrumenti financiranja, okoljska zakonodaja, industrijska politika, socialna zakonodaja in promet. |
| --- | --- |

13.

vztraja na tem, da bi morale biti vse ravni upravljanja vključene v preverjanje ustreznosti na glavnih področjih, ki so pomembna za lokalne in regionalne oblasti, tj. kohezijska politika, urbanistična politika in instrumenti financiranja, okoljska zakonodaja, industrijska politika, socialna zakonodaja in promet.

Naknadno vrednotenje

ODBOR REGIJ

| 14. | še naprej podpira sistematično naknadno vrednotenje zakonodaje EU kot učinkovito orodje pametne pravne ureditve; |
| --- | --- |

14.

še naprej podpira sistematično naknadno vrednotenje zakonodaje EU kot učinkovito orodje pametne pravne ureditve;

| 15. | obžaluje, da ni bil povabljen k sodelovanju pri vrednotenju, čeprav je k temu pozval v mnenju leta 2011 o pametni pravni ureditvi in čeprav sporočilo o ustreznosti predpisov EU to možnost dopušča. |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da ni bil povabljen k sodelovanju pri vrednotenju, čeprav je k temu pozval v mnenju leta 2011 o pametni pravni ureditvi in čeprav sporočilo o ustreznosti predpisov EU to možnost dopušča.

Zmanjšanje upravnih bremen

ODBOR REGIJ

| 16. | je seznanjen z dejavnostmi, ki potekajo v okviru akcijskega programa za zmanjšanje upravnih bremen; ugotavlja, da so bili najpomembnejši dosežki doslej zabeleženi predvsem na področjih, ki neposredno niso velikega pomena za lokalne in regionalne oblasti (pravo gospodarskih družb, obdavčevanje dohodkov pravnih oseb itd.), zaradi česar bi bilo dobro vključiti področja, ki so pomembnejša za lokalne oblasti, kot so na primer koncesije in dovoljenja. Vendar priznava, da ta program pomeni spremembo zakonodajne kulture, ki bo nenazadnje koristila javnim upravam; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen z dejavnostmi, ki potekajo v okviru akcijskega programa za zmanjšanje upravnih bremen; ugotavlja, da so bili najpomembnejši dosežki doslej zabeleženi predvsem na področjih, ki neposredno niso velikega pomena za lokalne in regionalne oblasti (pravo gospodarskih družb, obdavčevanje dohodkov pravnih oseb itd.), zaradi česar bi bilo dobro vključiti področja, ki so pomembnejša za lokalne oblasti, kot so na primer koncesije in dovoljenja. Vendar priznava, da ta program pomeni spremembo zakonodajne kulture, ki bo nenazadnje koristila javnim upravam;

| 17. | znova poudarja pomen poenostavitve za racionalizacijo zakonodaje, zlasti za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pogosto omejene in vse manjše vire za izvajanje zakonodaje. To velja na primer za obširne obveznosti poročanja, ki se pogosto prenesejo na državljane in podjetja; |
| --- | --- |

17.

znova poudarja pomen poenostavitve za racionalizacijo zakonodaje, zlasti za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo pogosto omejene in vse manjše vire za izvajanje zakonodaje. To velja na primer za obširne obveznosti poročanja, ki se pogosto prenesejo na državljane in podjetja;

| 18. | poudarja, da poenostavitev lahko pomembno poveča stroškovno učinkovitost ne le za podjetja, ampak tudi za lokalno in regionalno upravo, in s tem sprosti skromne – finančne in človeške – vire za druge pomembne javne storitve; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da poenostavitev lahko pomembno poveča stroškovno učinkovitost ne le za podjetja, ampak tudi za lokalno in regionalno upravo, in s tem sprosti skromne – finančne in človeške – vire za druge pomembne javne storitve;

| 19. | ponavlja svojo zavezo, da bo pomagal skupini na visoki ravni pri izvajanju njenih nalog, zlasti v okviru „novega“ poteka dela, usmerjenega v povečanje učinkovitosti javnih uprav in njihove odzivnosti na potrebe zainteresiranih strani in MSP; |
| --- | --- |

19.

ponavlja svojo zavezo, da bo pomagal skupini na visoki ravni pri izvajanju njenih nalog, zlasti v okviru „novega“ poteka dela, usmerjenega v povečanje učinkovitosti javnih uprav in njihove odzivnosti na potrebe zainteresiranih strani in MSP;

| 20. | poudarja potrebo po preglednosti in odgovornosti pri delu skupine; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po preglednosti in odgovornosti pri delu skupine;

| 21. | podpira predlog za nadaljevanje akcijskega programa za zmanjšanje upravnih bremen (ABRplus), da se zagotovi, da bodo od prizadevanj za zmanjšanje števila upravnih postopkov za 25 % imela koristi podjetja in MSP v državah članicah; |
| --- | --- |

21.

podpira predlog za nadaljevanje akcijskega programa za zmanjšanje upravnih bremen (ABRplus), da se zagotovi, da bodo od prizadevanj za zmanjšanje števila upravnih postopkov za 25 % imela koristi podjetja in MSP v državah članicah;

| 22. | obžaluje, da sporočilo o ustreznosti predpisov EU ne upošteva alternativnih načinov zakonodajnega urejanja ali alternativ za samo regulacijo. |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da sporočilo o ustreznosti predpisov EU ne upošteva alternativnih načinov zakonodajnega urejanja ali alternativ za samo regulacijo.

Ocena učinka in vrednotenje

ODBOR REGIJ

| 23. | pozdravlja predlog za stalne izboljšave ocen učinka, obsežnejša in bolj kritična vrednotenja, ki so trdno zakoreninjena v političnem procesu, boljša posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in večjo podporo za izvajanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja predlog za stalne izboljšave ocen učinka, obsežnejša in bolj kritična vrednotenja, ki so trdno zakoreninjena v političnem procesu, boljša posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in večjo podporo za izvajanje zakonodaje EU;

| 24. | poudarja, da bi bilo treba pri ocenah učinka zakonodajnih in političnih predlogov obvezno vključiti teritorialno razsežnost (lokalne in regionalne vidike, finančne in upravne posledice na nacionalne, regionalne in lokalne oblasti) glavnih političnih možnosti, ki se ocenjujejo. Opozarja, da je to posledica priznavanja teritorialne kohezije kot enega od ciljev Unije (člen 3 PEU) in obveznosti, da „osnutki zakonodajnih aktov pri tem upoštevajo potrebo, da so finančni ali upravni stroški [...] regionalnih ali lokalnih organov [...] čim nižji in sorazmerni s ciljem, ki ga želijo doseči“ (člen 5, Protokol 2 PDEU); |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi bilo treba pri ocenah učinka zakonodajnih in političnih predlogov obvezno vključiti teritorialno razsežnost (lokalne in regionalne vidike, finančne in upravne posledice na nacionalne, regionalne in lokalne oblasti) glavnih političnih možnosti, ki se ocenjujejo. Opozarja, da je to posledica priznavanja teritorialne kohezije kot enega od ciljev Unije (člen 3 PEU) in obveznosti, da „osnutki zakonodajnih aktov pri tem upoštevajo potrebo, da so finančni ali upravni stroški [...] regionalnih ali lokalnih organov [...] čim nižji in sorazmerni s ciljem, ki ga želijo doseči“ (člen 5, Protokol 2 PDEU);

| 25. | obžaluje, da revizija sporazuma o sodelovanju z Evropsko komisijo ni zagotovila podlage za strukturirano sodelovanje pri oceni učinka, ter poziva Evropsko komisijo in posamezne generalne direktorate, naj upoštevajo Odbor regij kot institucionalnega partnerja pri oceni učinka. Udeležba lokalnih in regionalnih oblasti v zgodnji fazi priprave povečuje izvršljivost in sprejetost zakonodaje EU; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da revizija sporazuma o sodelovanju z Evropsko komisijo ni zagotovila podlage za strukturirano sodelovanje pri oceni učinka, ter poziva Evropsko komisijo in posamezne generalne direktorate, naj upoštevajo Odbor regij kot institucionalnega partnerja pri oceni učinka. Udeležba lokalnih in regionalnih oblasti v zgodnji fazi priprave povečuje izvršljivost in sprejetost zakonodaje EU;

| 26. | opozarja, da imajo lahko znatne spremembe zakonodajnih predlogov, ki jih predlagata Evropski parlament in Svet, pomembne posledice za lokalne oblasti in regije. Zato poziva Parlament in Svet, naj pri oceni učinka teh sprememb zaprosita za podporo Odbora regij; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da imajo lahko znatne spremembe zakonodajnih predlogov, ki jih predlagata Evropski parlament in Svet, pomembne posledice za lokalne oblasti in regije. Zato poziva Parlament in Svet, naj pri oceni učinka teh sprememb zaprosita za podporo Odbora regij;

| 27. | zato poziva Evropski parlament in Svet, naj izboljšata svoje službe za ocenjevanje učinkov oziroma jih ustanovita, da bi lahko izvajale ocene učinkov iz različnih zornih kotov, vključno s teritorialnim, ter naj vzpostavita izboljšane komunikacijske kanale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, v tesnem sodelovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

27.

zato poziva Evropski parlament in Svet, naj izboljšata svoje službe za ocenjevanje učinkov oziroma jih ustanovita, da bi lahko izvajale ocene učinkov iz različnih zornih kotov, vključno s teritorialnim, ter naj vzpostavita izboljšane komunikacijske kanale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, v tesnem sodelovanju s Komisijo;

| 28. | želi sodelovati pri posodobitvi smernic za oceno učinka, ki naj bi potekala leta 2014, ter spominja na sodelovanje leta 2009, ko je organiziral posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o osnutku smernic za oceno učinka; |
| --- | --- |

28.

želi sodelovati pri posodobitvi smernic za oceno učinka, ki naj bi potekala leta 2014, ter spominja na sodelovanje leta 2009, ko je organiziral posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o osnutku smernic za oceno učinka;

| 29. | znova izraža pomisleke glede oddaje izvajanja ocen učinka zunanjim izvajalcem. Vendar pa v primeru, da Komisija sklene povečati članstvo odbora za oceno učinka in s tem njegovo neodvisnost, OR meni, da bi morali biti v njem zastopani interesi lokalnih in regionalnih oblasti kot ravni upravljanja, ki bo najverjetneje vključena v uresničevanje obravnavanega predloga. |
| --- | --- |

29.

znova izraža pomisleke glede oddaje izvajanja ocen učinka zunanjim izvajalcem. Vendar pa v primeru, da Komisija sklene povečati članstvo odbora za oceno učinka in s tem njegovo neodvisnost, OR meni, da bi morali biti v njem zastopani interesi lokalnih in regionalnih oblasti kot ravni upravljanja, ki bo najverjetneje vključena v uresničevanje obravnavanega predloga.

Posvetovanja

ODBOR REGIJ

| 30. | pozdravlja pregled politike posvetovanja Evropske komisije in Komisijo poziva, naj ukrepa na podlagi teh ugotovitev, zlasti z zagotavljanjem ustreznejših povratnih informacij za udeležence posvetovanja; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja pregled politike posvetovanja Evropske komisije in Komisijo poziva, naj ukrepa na podlagi teh ugotovitev, zlasti z zagotavljanjem ustreznejših povratnih informacij za udeležence posvetovanja;

| 31. | poziva Komisijo, naj vključi Odbor in evropska predstavniška združenja lokalne in regionalne uprave v pripravljalno delo za pregled minimalnih standardov posvetovanja; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj vključi Odbor in evropska predstavniška združenja lokalne in regionalne uprave v pripravljalno delo za pregled minimalnih standardov posvetovanja;

| 32. | v zvezi s tem poudarja, da mora biti posvetovanje vidno, in poziva vse institucije, naj razmislijo o boljši in kombinirani uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri obveščanju o posvetovanju in njegovi izvedbi; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem poudarja, da mora biti posvetovanje vidno, in poziva vse institucije, naj razmislijo o boljši in kombinirani uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri obveščanju o posvetovanju in njegovi izvedbi;

| 33. | se strinja, da si je treba bolj prizadevati za ocenjevanje rezultatov, jasnejšo predstavitev glavnih ugotovitev in posvetovanje o osnutkih ocen učinkov, da bi zainteresiranim stranem, predvsem lokalnim in regionalnim oblastem, omogočili da dajo svoj prispevek že v zgodnjih fazah postopka in bolje razumejo njegove rezultate; |
| --- | --- |

33.

se strinja, da si je treba bolj prizadevati za ocenjevanje rezultatov, jasnejšo predstavitev glavnih ugotovitev in posvetovanje o osnutkih ocen učinkov, da bi zainteresiranim stranem, predvsem lokalnim in regionalnim oblastem, omogočili da dajo svoj prispevek že v zgodnjih fazah postopka in bolje razumejo njegove rezultate;

| 34. | v interesu popolne preglednosti in povratnih informacij podpira objavo prispevkov, prejetih med posvetovanji. Evropska komisija bi morala poleg tega v oceni učinka pojasniti, kako je uporabila povratne informacije, pridobljene v posvetovanjih; |
| --- | --- |

34.

v interesu popolne preglednosti in povratnih informacij podpira objavo prispevkov, prejetih med posvetovanji. Evropska komisija bi morala poleg tega v oceni učinka pojasniti, kako je uporabila povratne informacije, pridobljene v posvetovanjih;

| 35. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi prizadevanja za prevod dokumentov posvetovanja v vse uradne jezike EU. Meni, da posvetovanje ne more veljati za reprezentativno, če ne nagovarja državljanov v njihovem jeziku; |
| --- | --- |

35.

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi prizadevanja za prevod dokumentov posvetovanja v vse uradne jezike EU. Meni, da posvetovanje ne more veljati za reprezentativno, če ne nagovarja državljanov v njihovem jeziku;

| 36. | priporoča tesnejše dvostransko sodelovanje med Komisijo in Odborom: obvestila o usmerjenih posvetovanjih OR bi lahko objavljali na spletni strani Vaš glas v Evropi in tako prispevali k večji preglednosti. Meni, da bi tudi o posvetovanjih Evropske komisije lahko sistematično obveščali prek kanalov OR, pod pogojem, da bi to dopolnjevalo in krepilo neposredna posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

36.

priporoča tesnejše dvostransko sodelovanje med Komisijo in Odborom: obvestila o usmerjenih posvetovanjih OR bi lahko objavljali na spletni strani Vaš glas v Evropi in tako prispevali k večji preglednosti. Meni, da bi tudi o posvetovanjih Evropske komisije lahko sistematično obveščali prek kanalov OR, pod pogojem, da bi to dopolnjevalo in krepilo neposredna posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi oblastmi;

| 37. | se zaveda, da v skladu s členom 11 PEU posvetovanje, ki poteka s posvetovalnimi organi EU, ni javno posvetovanje, ampak posebna institucionalna obveznost v okviru Pogodb; vendar pa poziva posamezne generalne direktorate in službe Evropske komisije, da to dosledno upoštevajo; |
| --- | --- |

37.

se zaveda, da v skladu s členom 11 PEU posvetovanje, ki poteka s posvetovalnimi organi EU, ni javno posvetovanje, ampak posebna institucionalna obveznost v okviru Pogodb; vendar pa poziva posamezne generalne direktorate in službe Evropske komisije, da to dosledno upoštevajo;

| 38. | se zavezuje, da bo tako kot Evropska komisija obsežno pregledal svoja orodja in mreže posvetovanja. |
| --- | --- |

38.

se zavezuje, da bo tako kot Evropska komisija obsežno pregledal svoja orodja in mreže posvetovanja.

Nacionalni vidik: čezmerno prenašanje (goldplating)

ODBOR REGIJ

| 39. | razume „čezmerno prenašanje“ kot prakso držav članic, ki pri prenosu direktiv EU v nacionalno zakonodajo presežejo njihove minimalne zahteve; |
| --- | --- |

39.

razume „čezmerno prenašanje“ kot prakso držav članic, ki pri prenosu direktiv EU v nacionalno zakonodajo presežejo njihove minimalne zahteve;

| 40. | meni, da je potrebna vseevropska standardna opredelitev čezmernega prenašanja, ki bi se uporabljala zaradi pravne varnosti pri izvajanju in uporabi zakonodaje EU, pri primerjalni analizi in presojanju trditev držav, da ne dodajajo zahtev, ki niso predvidene; |
| --- | --- |

40.

meni, da je potrebna vseevropska standardna opredelitev čezmernega prenašanja, ki bi se uporabljala zaradi pravne varnosti pri izvajanju in uporabi zakonodaje EU, pri primerjalni analizi in presojanju trditev držav, da ne dodajajo zahtev, ki niso predvidene;

| 41. | meni, da bi ta opredelitev lahko temeljila na naslednjih merilih:






  — | dodajanje regulativnih zahtev zahtevam direktive ali povečevanje njihove zapletenosti; |
| --- | --- | --- |

41.

meni, da bi ta opredelitev lahko temeljila na naslednjih merilih:

—

dodajanje regulativnih zahtev zahtevam direktive ali povečevanje njihove zapletenosti;

| — | razširjanje področja uporabe, ki presega v direktivi predvideno področje uporabe; |
| --- | --- |

—

razširjanje področja uporabe, ki presega v direktivi predvideno področje uporabe;

| — | neizkoriščanje izjem, predvidenih v direktivi; |
| --- | --- |

—

neizkoriščanje izjem, predvidenih v direktivi;

| — | ohranjanje nacionalnih zahtev, ki presegajo zahteve direktive; |
| --- | --- |

—

ohranjanje nacionalnih zahtev, ki presegajo zahteve direktive;

| — | uvajanje nacionalnih regulativnih zahtev, ki ne sodijo v okvir cilja direktive; |
| --- | --- |

—

uvajanje nacionalnih regulativnih zahtev, ki ne sodijo v okvir cilja direktive;

| — | zgodnejše izvajanje, kot ga zahteva direktiva; |
| --- | --- |

—

zgodnejše izvajanje, kot ga zahteva direktiva;

| — | strožje kazni, kot jih določa EU; |
| --- | --- |

—

strožje kazni, kot jih določa EU;

| 42. | se zaveda, da zakonodaja EU ne prepoveduje čezmernega prenašanja in da je v nekaterih primerih lahko upravičeno, da nacionalna ali podnacionalna zakonodaja zagotavlja višjo raven zaščite kot direktiva EU, ki jo je treba prenesti; to bi lahko veljalo za varstvo okolja (člen 193 PDEU), zakonodajo o zaščiti delavcev (člen 153(4) PDEU), zakonodajo o standardih kakovosti in varnosti organov in snovi človeškega izvora, krvi in krvnih derivatov (člen 168(4)(a)) in varstvo potrošnikov (člen 169(4) PDEU); |
| --- | --- |

42.

se zaveda, da zakonodaja EU ne prepoveduje čezmernega prenašanja in da je v nekaterih primerih lahko upravičeno, da nacionalna ali podnacionalna zakonodaja zagotavlja višjo raven zaščite kot direktiva EU, ki jo je treba prenesti; to bi lahko veljalo za varstvo okolja (člen 193 PDEU), zakonodajo o zaščiti delavcev (člen 153(4) PDEU), zakonodajo o standardih kakovosti in varnosti organov in snovi človeškega izvora, krvi in krvnih derivatov (člen 168(4)(a)) in varstvo potrošnikov (člen 169(4) PDEU);

| 43. | kljub temu priporoča, da se takšni dodatni ukrepi posebej utemeljijo, tako da državljani ne bi pomešali nacionalnih in evropskih predpisov, kar krepi stališče, da organi EU prekomerno urejajo s predpisi; |
| --- | --- |

43.

kljub temu priporoča, da se takšni dodatni ukrepi posebej utemeljijo, tako da državljani ne bi pomešali nacionalnih in evropskih predpisov, kar krepi stališče, da organi EU prekomerno urejajo s predpisi;

| 44. | poleg tega poudarja, da bi bilo dobro učinke teh ukrepov ocenjevati tudi na nacionalni ravni in pri tem upoštevati različne vrste učinkov, ki se obravnavajo na ravni EU, vključno s teritorialnim vidikom in regionalnim učinkom; |
| --- | --- |

44.

poleg tega poudarja, da bi bilo dobro učinke teh ukrepov ocenjevati tudi na nacionalni ravni in pri tem upoštevati različne vrste učinkov, ki se obravnavajo na ravni EU, vključno s teritorialnim vidikom in regionalnim učinkom;

| 45. | ponavlja svoje stališče in stališče Komisije, da se morajo države članice vzdržati čezmernega prenašanja zakonodaje EU na način, ki povečuje zapletenost in stroške novih zakonov za lokalne in regionalne oblasti, podjetja in širšo javnost. |
| --- | --- |

45.

ponavlja svoje stališče in stališče Komisije, da se morajo države članice vzdržati čezmernega prenašanja zakonodaje EU na način, ki povečuje zapletenost in stroške novih zakonov za lokalne in regionalne oblasti, podjetja in širšo javnost.

Subsidiarnost

ODBOR REGIJ

| 46. | izraža zadovoljstvo, da Evropska komisija priznava vlogo nacionalnih parlamentov v pametni pravni ureditvi in zlasti pri pravilni uporabi načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

46.

izraža zadovoljstvo, da Evropska komisija priznava vlogo nacionalnih parlamentov v pametni pravni ureditvi in zlasti pri pravilni uporabi načela subsidiarnosti;

| 47. | poziva Evropsko komisijo in Evropski parlament, naj upoštevata stališča regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili; pri tem pa opozarja na svojo platformo REGPEX v okviru mreže za nadzor subsidiarnosti kot vir informacij; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko komisijo in Evropski parlament, naj upoštevata stališča regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili; pri tem pa opozarja na svojo platformo REGPEX v okviru mreže za nadzor subsidiarnosti kot vir informacij;

| 48. | meni, da bi pomoč, ki jo Evropska komisija nudi državam članicam pri izvajanju, morala upoštevati tudi lokalne in regionalne posebnosti in da bi bilo treba pomoč v primerih, kjer so za izvajanje pristojne lokalne ali regionalne oblasti, nameniti neposredno njim. |
| --- | --- |

48.

meni, da bi pomoč, ki jo Evropska komisija nudi državam članicam pri izvajanju, morala upoštevati tudi lokalne in regionalne posebnosti in da bi bilo treba pomoč v primerih, kjer so za izvajanje pristojne lokalne ali regionalne oblasti, nameniti neposredno njim.

Vloga Odbora regij

ODBOR REGIJ

| 49. | predlaga pomembno vlogo OR, lokalnih oblasti in regij v okviru novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT); |
| --- | --- |

49.

predlaga pomembno vlogo OR, lokalnih oblasti in regij v okviru novega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT);

| 50. | pozdravlja stališče Evropske komisije, da je pametna ureditev skupna naloga vseh institucij EU, tudi Odbora regij. Poziva Evropski parlament in Svet, naj programa za pametno ureditev in REFIT izvajata na podoben resen način s čim manj dodatnimi bremeni, ki bi jih lahko povzročila z zakonodajnimi spremembami; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja stališče Evropske komisije, da je pametna ureditev skupna naloga vseh institucij EU, tudi Odbora regij. Poziva Evropski parlament in Svet, naj programa za pametno ureditev in REFIT izvajata na podoben resen način s čim manj dodatnimi bremeni, ki bi jih lahko povzročila z zakonodajnimi spremembami;

| 51. | pozdravlja dejstvo, da prenovljeni sporazum o sodelovanju z Evropsko komisijo upošteva dejavnosti Odbora, ki zajemajo celotno paleto pametne ureditve. Predlaga Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tudi z njima dogovori o podobnih sporazumih sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja dejstvo, da prenovljeni sporazum o sodelovanju z Evropsko komisijo upošteva dejavnosti Odbora, ki zajemajo celotno paleto pametne ureditve. Predlaga Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tudi z njima dogovori o podobnih sporazumih sodelovanja;

| 52. | znova poudarja skupno odgovornost institucij, da obveščajo državljane, podjetja in splošno javnost o koristih, ki jih prinaša uporaba orodij pametne ureditve, ter se zavezuje, da bo o tem obveščal lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

52.

znova poudarja skupno odgovornost institucij, da obveščajo državljane, podjetja in splošno javnost o koristih, ki jih prinaša uporaba orodij pametne ureditve, ter se zavezuje, da bo o tem obveščal lokalne in regionalne oblasti.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/27

---

Mnenje Odbora regij – Razvoj razmer na trgu in posledični pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot – Drugo poročilo o „nežnem pristanku“

2013/C 218/05

ODBOR REGIJ

| — | poziva k takojšnji pripravi dodatnih študij za oceno teritorialnega učinka odprave kvot; |
| --- | --- |

—

poziva k takojšnji pripravi dodatnih študij za oceno teritorialnega učinka odprave kvot;

| — | poziva k realistični oceni prihodnje proizvodnje, potrošnje v EU in izvoza na srednji in dolgi rok; |
| --- | --- |

—

poziva k realistični oceni prihodnje proizvodnje, potrošnje v EU in izvoza na srednji in dolgi rok;

| — | poziva k pripravi primerjalne študije politik na področju mleka v velikih državah proizvajalkah ter k natančni oceni švicarskega primera; |
| --- | --- |

—

poziva k pripravi primerjalne študije politik na področju mleka v velikih državah proizvajalkah ter k natančni oceni švicarskega primera;

| — | poziva k oceni učinka dvostranskih trgovinskih pogajanj, ki so v teku; |
| --- | --- |

—

poziva k oceni učinka dvostranskih trgovinskih pogajanj, ki so v teku;

| — | poziva, naj se proučijo možnosti prilagoditve nekaterih ukrepov v Evropski uniji, ki so jih sprejele druge države, s katerimi bi upravljali morebitne krize na trgu mleka, zlasti ukrepov prihodnjega ameriškega zakona (angl. Farm Bill) za obdobje 2013-2017; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se proučijo možnosti prilagoditve nekaterih ukrepov v Evropski uniji, ki so jih sprejele druge države, s katerimi bi upravljali morebitne krize na trgu mleka, zlasti ukrepov prihodnjega ameriškega zakona (angl. Farm Bill) za obdobje 2013-2017;

| — | predlaga, da se možnost upravljanja količin, ki je predvidena v svežnju ukrepov za mleko, razširi tudi na hribovsko mleko; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se možnost upravljanja količin, ki je predvidena v svežnju ukrepov za mleko, razširi tudi na hribovsko mleko;

| — | poziva, naj se zagotovi prednost zanesljivi in trajni oskrbi notranjega trga Evropske unije; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se zagotovi prednost zanesljivi in trajni oskrbi notranjega trga Evropske unije;

| — | predlaga, da se na področju izvozne strategije bolj podprejo inovacije v sektorju mlečnih proizvodov z veliko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se na področju izvozne strategije bolj podprejo inovacije v sektorju mlečnih proizvodov z veliko dodano vrednostjo;

| — | predlaga oblikovanje trdnih partnerstev z državami južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, ki nimajo dovolj ustreznih površin in zadostnih količin vode, da bi lahko proizvajale mleko po zmerni ceni, predstavljajo pa trg z mlekom, ki je lažje dostopen od azijskega; |
| --- | --- |

—

predlaga oblikovanje trdnih partnerstev z državami južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, ki nimajo dovolj ustreznih površin in zadostnih količin vode, da bi lahko proizvajale mleko po zmerni ceni, predstavljajo pa trg z mlekom, ki je lažje dostopen od azijskega;

| — | poziva Komisijo, naj ponovno opredeli skladen načrt razvoja podeželja in sektorja mleka za gorska območja, območja z omejenimi možnostmi, ki so usmerjena v pridelavo mleka, ter države članice, v katerih večino proizvodnje mleka zagotavljajo zelo majhna kmetijska gospodarstva. |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj ponovno opredeli skladen načrt razvoja podeželja in sektorja mleka za gorska območja, območja z omejenimi možnostmi, ki so usmerjena v pridelavo mleka, ter države članice, v katerih večino proizvodnje mleka zagotavljajo zelo majhna kmetijska gospodarstva.

| Poročevalec | René SOUCHON (FR/PES), predsednik regionalnega sveta Auvergne |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Razvoj razmer na trgu in posledični pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot – drugo poročilo o „nežnem pristanku“
  COM(2012) 741 final |

Poročevalec

René SOUCHON (FR/PES), predsednik regionalnega sveta Auvergne

Referenčni dokument

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Razvoj razmer na trgu in posledični pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot – drugo poročilo o „nežnem pristanku“

COM(2012) 741 final

1.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

v povezavi z mnenjem z dne 12. maja 2011 o svežnju ukrepov za mleko

   (1)

| 1. | ponovno opozarja, da je v številnih državah članicah in regijah mlečna industrija pomemben temelj regionalnega gospodarstva in ustvarjanja dodane vrednosti v kmetijstvu. Proizvodnja mleka ima pri tem pomembno okoljsko nalogo, trajnostno oblikuje kulturno krajino ter je pomemben vir zaposlovanja v podeželskih regijah; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da je v številnih državah članicah in regijah mlečna industrija pomemben temelj regionalnega gospodarstva in ustvarjanja dodane vrednosti v kmetijstvu. Proizvodnja mleka ima pri tem pomembno okoljsko nalogo, trajnostno oblikuje kulturno krajino ter je pomemben vir zaposlovanja v podeželskih regijah;

| 2. | ponovno izpostavlja, da je treba v okviru procesa reform upoštevati regionalne in strukturne razlike v mlečni živinoreji in mlekarstvu. V številnih regijah se mleko pretežno proizvaja v malih in srednjih družinskih podjetjih. V nekaterih regijah pa strukturo proizvodnje mleka obvladujejo predvsem velika kmetijska podjetja. Zato reforme v sektorju mleka ne smejo ogrožati družinskih podjetij, ki najbolj prispevajo k trajnostni rasti; |
| --- | --- |

2.

ponovno izpostavlja, da je treba v okviru procesa reform upoštevati regionalne in strukturne razlike v mlečni živinoreji in mlekarstvu. V številnih regijah se mleko pretežno proizvaja v malih in srednjih družinskih podjetjih. V nekaterih regijah pa strukturo proizvodnje mleka obvladujejo predvsem velika kmetijska podjetja. Zato reforme v sektorju mleka ne smejo ogrožati družinskih podjetij, ki najbolj prispevajo k trajnostni rasti;

| 3. | ponovno opozarja, da je treba zaščititi dohodek proizvajalcev mleka, da se jim omogoči dostojno življenje od njihove dejavnosti, se ohrani prihodnost panoge in evropskim potrošnikom zagotovi varna oskrba s kakovostnimi živili iz mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

3.

ponovno opozarja, da je treba zaščititi dohodek proizvajalcev mleka, da se jim omogoči dostojno življenje od njihove dejavnosti, se ohrani prihodnost panoge in evropskim potrošnikom zagotovi varna oskrba s kakovostnimi živili iz mlečnih proizvodov.

Razmere na trgu v obdobju 2010–2012 naklonjene „nežnemu pristanku“

ODBOR REGIJ

| 4. | priznava, da v Evropski uniji ni bilo ne naraščanja proizvodnje mleka ne pretiranega padca vrednosti kvot, kar je posledica „prostega“ povečanja njihovega obsega za 8 % v letih od 2008 do 2015, vendar ugotavlja, da je ta porast obsega dvakrat povzročil veliko povečanje proizvodnje, zaradi česar je v več državah obstajala grožnja preobremenitve zmogljivosti za predelavo, zlasti razpršilnih sušilnikov mleka v prahu; |
| --- | --- |

4.

priznava, da v Evropski uniji ni bilo ne naraščanja proizvodnje mleka ne pretiranega padca vrednosti kvot, kar je posledica „prostega“ povečanja njihovega obsega za 8 % v letih od 2008 do 2015, vendar ugotavlja, da je ta porast obsega dvakrat povzročil veliko povečanje proizvodnje, zaradi česar je v več državah obstajala grožnja preobremenitve zmogljivosti za predelavo, zlasti razpršilnih sušilnikov mleka v prahu;

| 5. | ugotavlja, da so bile razmere na svetovnem trgu od leta 2010 ugodne, kar je omogočilo uravnavo cen mlečnih proizvodov v Evropski uniji na svetovnem trgu, ne da bi bila potrebna uvedba povračil, zlasti za maslo in mleko v prahu, vendar pa to nikakor ni jamstvo za ugodno gibanje svetovnih cen na srednji in dolgi rok. |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so bile razmere na svetovnem trgu od leta 2010 ugodne, kar je omogočilo uravnavo cen mlečnih proizvodov v Evropski uniji na svetovnem trgu, ne da bi bila potrebna uvedba povračil, zlasti za maslo in mleko v prahu, vendar pa to nikakor ni jamstvo za ugodno gibanje svetovnih cen na srednji in dolgi rok.

Vendar vse manj pomembne odločitve

ODBOR REGIJ

| 6. | ugotavlja, da so od leta 2003 argumenti Evropske komisije za odpravo kvot in liberalizacijo trga mleka vse bolj sporni; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so od leta 2003 argumenti Evropske komisije za odpravo kvot in liberalizacijo trga mleka vse bolj sporni;

| 7. | ponovno opozarja, da že deset let ni bilo nikakršnega napredka pri pogajanjih v okviru STO, in ugotavlja, da so predlogi EU iz leta 2005 (Hongkong) glede odprave nadomestil za mlečne proizvode zastareli; |
| --- | --- |

7.

ponovno opozarja, da že deset let ni bilo nikakršnega napredka pri pogajanjih v okviru STO, in ugotavlja, da so predlogi EU iz leta 2005 (Hongkong) glede odprave nadomestil za mlečne proizvode zastareli;

| 8. | ugotavlja, da sektor mleka ne spada v okvir dvostranskih pogajanj z Združenimi državami, Novo Zelandijo in Avstralijo; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da sektor mleka ne spada v okvir dvostranskih pogajanj z Združenimi državami, Novo Zelandijo in Avstralijo;

| 9. | ugotavlja, da je večina drugih velikih proizvajalcev mleka, kot so Indija, Kitajska, Japonska in Južna Koreja, ohranila zaščito svojih sektorjev oziroma jo je – tako kot na primer Združene države – celo povečala. Večja javna regulacija trga mleka v Združenih državah, o kateri razpravlja ameriški kongres, predvideva jamstvo z minimalno maržo za proizvajalce glede na ceno živalske krme ter obvezen mehanizem za zmanjšanje dobave za vse v primeru krize; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je večina drugih velikih proizvajalcev mleka, kot so Indija, Kitajska, Japonska in Južna Koreja, ohranila zaščito svojih sektorjev oziroma jo je – tako kot na primer Združene države – celo povečala. Večja javna regulacija trga mleka v Združenih državah, o kateri razpravlja ameriški kongres, predvideva jamstvo z minimalno maržo za proizvajalce glede na ceno živalske krme ter obvezen mehanizem za zmanjšanje dobave za vse v primeru krize;

| 10. | ugotavlja, da interes potrošnika, za katerega se zavzema Evropska komisija, da bi upravičila liberalizacijo trga mleka, ni utemeljen. Velik padec cen leta 2009 na primer ni oziroma je zgolj malo vplival na maloprodajne cene; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da interes potrošnika, za katerega se zavzema Evropska komisija, da bi upravičila liberalizacijo trga mleka, ni utemeljen. Velik padec cen leta 2009 na primer ni oziroma je zgolj malo vplival na maloprodajne cene;

| 11. | ugotavlja, da so se marže v kmetijsko-živilskem sektorju in pri velikih trgovcih na drobno povečale v škodo proizvajalcev, cene proizvodnje pa so se glede na maloprodajne cene močno znižale; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so se marže v kmetijsko-živilskem sektorju in pri velikih trgovcih na drobno povečale v škodo proizvajalcev, cene proizvodnje pa so se glede na maloprodajne cene močno znižale;

| 12. | ponovno poudarja, da so študije, ki so bile izvedene v Kanadi, pokazale, da košarica mlečnih proizvodov v tej državi, ki ima sistem kvot, ni dražja od košarice v Združenih državah, kljub temu, da so cene mleka na kmetijskih gospodarstvih v Kanadi okoli 50 % višje; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja, da so študije, ki so bile izvedene v Kanadi, pokazale, da košarica mlečnih proizvodov v tej državi, ki ima sistem kvot, ni dražja od košarice v Združenih državah, kljub temu, da so cene mleka na kmetijskih gospodarstvih v Kanadi okoli 50 % višje;

| 13. | meni, da nestanovitnost cene mleka povzroča zelo visoke stroške za celoten sektor, predvsem pa za proizvajalce, saj postanejo njihovi dohodki nepredvidljivi in ne spodbujajo k uvedbi mlečne dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da nestanovitnost cene mleka povzroča zelo visoke stroške za celoten sektor, predvsem pa za proizvajalce, saj postanejo njihovi dohodki nepredvidljivi in ne spodbujajo k uvedbi mlečne dejavnosti;

| 14. | ponovno opozarja, da so bile prav zaradi presežkov masla in mleka v prahu, katerih hramba in izvoz sta draga, leta 1984 uvedene mlečne kvote in da je zmanjšanje presežkov s kvotami do leta 2003 omogočilo velike prihranke v proračunu. Če sistem kvot ne ustreza več popolnoma sedanji problematiki, morajo po mnenju Odbora njegovo ukinitev nujno spremljati prilagojeni regulativni instrumenti. |
| --- | --- |

14.

ponovno opozarja, da so bile prav zaradi presežkov masla in mleka v prahu, katerih hramba in izvoz sta draga, leta 1984 uvedene mlečne kvote in da je zmanjšanje presežkov s kvotami do leta 2003 omogočilo velike prihranke v proračunu. Če sistem kvot ne ustreza več popolnoma sedanji problematiki, morajo po mnenju Odbora njegovo ukinitev nujno spremljati prilagojeni regulativni instrumenti.

Postranski svetovni trg, ki že povzroča nestabilnost na evropskem trgu

ODBOR REGIJ

| 15. | ugotavlja, da trgovina z mlečnimi proizvodi na svetovnem trgu predstavlja zgolj 6 % svetovne proizvodnje, predvsem z mlekom v prahu in maslom, vendar prav cene obeh proizvodov vse bolj določajo cene mleka na kmetijskih gospodarstvih v Evropski uniji, čeprav ima večina mleka višjo vrednost na notranjem trgu; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da trgovina z mlečnimi proizvodi na svetovnem trgu predstavlja zgolj 6 % svetovne proizvodnje, predvsem z mlekom v prahu in maslom, vendar prav cene obeh proizvodov vse bolj določajo cene mleka na kmetijskih gospodarstvih v Evropski uniji, čeprav ima večina mleka višjo vrednost na notranjem trgu;

| 16. | ugotavlja, da se okoli 10 % proizvodnje EU izvozi na svetovni trg, predvsem sir in mleko v prahu z nižjo dodano vrednostjo, in obžaluje, da bodo naložbe, ki so jih napovedale mlekarne, namenjene predvsem za razpršilne sušilnike; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se okoli 10 % proizvodnje EU izvozi na svetovni trg, predvsem sir in mleko v prahu z nižjo dodano vrednostjo, in obžaluje, da bodo naložbe, ki so jih napovedale mlekarne, namenjene predvsem za razpršilne sušilnike;

| 17. | ugotavlja, da je glavni zunanji konkurent Evropske unije Nova Zelandija, ki ima dvakrat nižje cene od cen evropskih proizvajalcev, in da prek zadruge Fonterra, ki ima tako rekoč monopolni položaj, izvaža več kot 90 % svoje proizvodnje, predvsem sira in mleka v prahu, kar pomeni, da sama obvladuje tretjino svetovnega trga in je močno prisotna na azijskih trgih; Fonterra nadzoruje tudi terminske trge; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je glavni zunanji konkurent Evropske unije Nova Zelandija, ki ima dvakrat nižje cene od cen evropskih proizvajalcev, in da prek zadruge Fonterra, ki ima tako rekoč monopolni položaj, izvaža več kot 90 % svoje proizvodnje, predvsem sira in mleka v prahu, kar pomeni, da sama obvladuje tretjino svetovnega trga in je močno prisotna na azijskih trgih; Fonterra nadzoruje tudi terminske trge;

| 18. | ugotavlja, da Azija sicer morda res predstavlja potencialno tržišče za Evropsko unijo, vendar pa države, kot sta Kitajska in Indija, želijo čim bolj razviti tudi lastno proizvodnjo, da bi bile pri zagotavljanju hrane za svoje prebivalstvo manj odvisne od nepredvidljivega trga; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da Azija sicer morda res predstavlja potencialno tržišče za Evropsko unijo, vendar pa države, kot sta Kitajska in Indija, želijo čim bolj razviti tudi lastno proizvodnjo, da bi bile pri zagotavljanju hrane za svoje prebivalstvo manj odvisne od nepredvidljivega trga;

| 19. | ugotavlja tudi, da se je položaj Evropske unije glede sira na ruskih, japonskih in korejskih trgih izboljšal, na kitajskem trgu pa je z vidika količine napredek zelo majhen. |
| --- | --- |

19.

ugotavlja tudi, da se je položaj Evropske unije glede sira na ruskih, japonskih in korejskih trgih izboljšal, na kitajskem trgu pa je z vidika količine napredek zelo majhen.

Pretirano pristranska analiza Komisije

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da ukrepi, ki jih je za reformo skupne kmetijske politike predlagala Komisija, predvsem sveženj ukrepov za mleko in skupna ureditev trga (tudi uvoza), ne vključujeta ustreznih mehanizmov za javno regulacijo proizvodnje in trgov mleka; treba bi ju bilo dopolniti z dodatnimi instrumenti regionalne politike za zagotavljanje uravnoteženega razvoja regij; |
| --- | --- |

20.

meni, da ukrepi, ki jih je za reformo skupne kmetijske politike predlagala Komisija, predvsem sveženj ukrepov za mleko in skupna ureditev trga (tudi uvoza), ne vključujeta ustreznih mehanizmov za javno regulacijo proizvodnje in trgov mleka; treba bi ju bilo dopolniti z dodatnimi instrumenti regionalne politike za zagotavljanje uravnoteženega razvoja regij;

| 21. | obžaluje, da je drugo poročilo Komisije o napredku omejeno na makroekonomsko analizo razmer na trgu mleka na podlagi zelo splošnega modela in ob upoštevanju več hipotez, ki so deloma že zastarele; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da je drugo poročilo Komisije o napredku omejeno na makroekonomsko analizo razmer na trgu mleka na podlagi zelo splošnega modela in ob upoštevanju več hipotez, ki so deloma že zastarele;

| 22. | obžaluje, da Komisija ni zagotovila podrobne kvantitativne in kvalitativne analize o perspektivah trga v Evropski uniji na srednji rok po večjih skupinah držav, v kateri bi upoštevala zlasti različne velikosti in oblike kmetijskih gospodarstev, proizvodne pogoje in načine trženja; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da Komisija ni zagotovila podrobne kvantitativne in kvalitativne analize o perspektivah trga v Evropski uniji na srednji rok po večjih skupinah držav, v kateri bi upoštevala zlasti različne velikosti in oblike kmetijskih gospodarstev, proizvodne pogoje in načine trženja;

| 23. | obžaluje, da poročilo ne vsebuje nikakršne primerjalne analize politik drugih večjih držav proizvajalk mleka, konkurentov in/ali partnerjev Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da poročilo ne vsebuje nikakršne primerjalne analize politik drugih večjih držav proizvajalk mleka, konkurentov in/ali partnerjev Evropske unije;

| 24. | ugotavlja, da je strokovna skupina na visoki ravni za mleko priporočila spremljanje razmer v Švici, ki odpravlja kvote, kar je povzročilo 7-odstotno povečanje mlečne proizvodnje v tej državi, hkrati pa 20- do 30-odstotno znižanje povprečnih cen. Strukture in proizvodni pogoji v Švici se razlikujejo od razmer v EU. Poleg tega je bila odprava kvot v Švici pripravljena in izvedena drugače, vendar pa Komisija te izkušnje, ki bi jo bilo treba bolj natančno analizirati, v svojem poročilu ni upoštevala; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je strokovna skupina na visoki ravni za mleko priporočila spremljanje razmer v Švici, ki odpravlja kvote, kar je povzročilo 7-odstotno povečanje mlečne proizvodnje v tej državi, hkrati pa 20- do 30-odstotno znižanje povprečnih cen. Strukture in proizvodni pogoji v Švici se razlikujejo od razmer v EU. Poleg tega je bila odprava kvot v Švici pripravljena in izvedena drugače, vendar pa Komisija te izkušnje, ki bi jo bilo treba bolj natančno analizirati, v svojem poročilu ni upoštevala;

| 25. | ugotavlja, da je videti, kot da se Evropska komisija bolj ukvarja z omejitvami na področju konkurenčnega prava za sto tisoče proizvajalcev kot pa za multinacionalke na področju predelave in distribucije mleka, ki nadzorujejo več kot polovico evropskega sektorja mleka. |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je videti, kot da se Evropska komisija bolj ukvarja z omejitvami na področju konkurenčnega prava za sto tisoče proizvajalcev kot pa za multinacionalke na področju predelave in distribucije mleka, ki nadzorujejo več kot polovico evropskega sektorja mleka.

Regionalni vpliv na mrtvi točki

ODBOR REGIJ

| 26. | predvsem obžaluje, da v poročilu Komisije niso upoštevani teritorialni vplivi odprave kvot za vse regije Evropske unije glede na različne razsežnosti (gospodarsko, socialno in okoljsko); |
| --- | --- |

26.

predvsem obžaluje, da v poročilu Komisije niso upoštevani teritorialni vplivi odprave kvot za vse regije Evropske unije glede na različne razsežnosti (gospodarsko, socialno in okoljsko);

| 27. | ponovno opozarja, da je več kot dve tretjini mlečne živinoreje mogoče najti na območjih z omejenimi možnostmi zaradi talnih in podnebnih ovir, njena značilnost pa je tudi oddaljenost od velikih aglomeracij ali maloštevilne črede živali; |
| --- | --- |

27.

ponovno opozarja, da je več kot dve tretjini mlečne živinoreje mogoče najti na območjih z omejenimi možnostmi zaradi talnih in podnebnih ovir, njena značilnost pa je tudi oddaljenost od velikih aglomeracij ali maloštevilne črede živali;

| 28. | ponovno opozarja, da je delež hribovskega mleka v EU-27 10-odstoten, kar pa hkrati pomeni 2/3 mleka in 3⁄4 pridelovalcev iz Avstrije, Slovenije in Finske, ta delež mleka in pridelovalcev pa je zelo velik še v kakih desetih drugih državah. V večini teh vlažnih gorskih regij, pa tudi v najbolj oddaljenih regijah, so črede krav molznic glavni uporabnik travnikov in tako omogočajo ohranjanje odprte in naseljene krajine, ki je ugodna za turizem, biotsko raznovrstnost in okolje; |
| --- | --- |

28.

ponovno opozarja, da je delež hribovskega mleka v EU-27 10-odstoten, kar pa hkrati pomeni 2/3 mleka in 3⁄4 pridelovalcev iz Avstrije, Slovenije in Finske, ta delež mleka in pridelovalcev pa je zelo velik še v kakih desetih drugih državah. V večini teh vlažnih gorskih regij, pa tudi v najbolj oddaljenih regijah, so črede krav molznic glavni uporabnik travnikov in tako omogočajo ohranjanje odprte in naseljene krajine, ki je ugodna za turizem, biotsko raznovrstnost in okolje;

| 29. | opozarja tudi, da kravje mleko iz najbolj oddaljenih regij pomeni pomemben delež mleka, namolzenega v zadevnih državah članicah, in da je, podobno kot na gorskih območjih, mlekarstvo najpomembnejše za ohranjanje regionalne kmetijske krajine s pozitivnimi učinki za turizem in okolje; |
| --- | --- |

29.

opozarja tudi, da kravje mleko iz najbolj oddaljenih regij pomeni pomemben delež mleka, namolzenega v zadevnih državah članicah, in da je, podobno kot na gorskih območjih, mlekarstvo najpomembnejše za ohranjanje regionalne kmetijske krajine s pozitivnimi učinki za turizem in okolje;

| 30. | ponovno opozarja, da je v večini novih držav članic iz vzhodne Evrope zbiranje mleka še vedno zelo negotovo. Od leta 2005 se je zmanjšalo, saj je odvisno predvsem od velikih čred (Madžarska, Češka, Slovaška). Zbiranje mleka se je prav tako zmanjšalo v Bolgariji in Romuniji, ne glede na temeljito prestrukturiranje, zaradi česar se je povečal obseg neformalne prodaje mleka. Na Poljskem in v manjšem obsegu tudi v baltskih državah se zdijo napovedi boljše zaradi uvajanja družinske živinoreje s čredami, ki štejejo od 10 do 30 krav, saj imajo ti proizvajalci dostop do izobraževanja in posojil; |
| --- | --- |

30.

ponovno opozarja, da je v večini novih držav članic iz vzhodne Evrope zbiranje mleka še vedno zelo negotovo. Od leta 2005 se je zmanjšalo, saj je odvisno predvsem od velikih čred (Madžarska, Češka, Slovaška). Zbiranje mleka se je prav tako zmanjšalo v Bolgariji in Romuniji, ne glede na temeljito prestrukturiranje, zaradi česar se je povečal obseg neformalne prodaje mleka. Na Poljskem in v manjšem obsegu tudi v baltskih državah se zdijo napovedi boljše zaradi uvajanja družinske živinoreje s čredami, ki štejejo od 10 do 30 krav, saj imajo ti proizvajalci dostop do izobraževanja in posojil;

| 31. | meni, da model družinske živinoreje, ki uporablja lokalne vire krme, zlasti travnike, bolje usklajuje prihodnost celotnega sektorja mleka ter pričakovanja družbe in proizvajalcev; |
| --- | --- |

31.

meni, da model družinske živinoreje, ki uporablja lokalne vire krme, zlasti travnike, bolje usklajuje prihodnost celotnega sektorja mleka ter pričakovanja družbe in proizvajalcev;

| 32. | meni, da pomoč iz drugega stebra ne bo mogla odtehtati uničujočih učinkov nestabilnosti cen mleka in vnosa, kar bo imelo odvračilni učinek na uvajanje proizvodnih dejavnosti, ki zahtevajo velike dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

32.

meni, da pomoč iz drugega stebra ne bo mogla odtehtati uničujočih učinkov nestabilnosti cen mleka in vnosa, kar bo imelo odvračilni učinek na uvajanje proizvodnih dejavnosti, ki zahtevajo velike dolgoročne naložbe;

| 33. | poziva, da se upoštevajo težave živinoreje, ki je odvisna od dovažanja krme na območjih, kjer jo je na voljo le malo, in da je treba vzpostaviti mehanizme, ki bodo zaščitili ta sektor pred nihanji cen žita, pa tudi podpreti proizvodnjo na območjih, kjer ima to izredno velik družbeni in gospodarski pomen; |
| --- | --- |

33.

poziva, da se upoštevajo težave živinoreje, ki je odvisna od dovažanja krme na območjih, kjer jo je na voljo le malo, in da je treba vzpostaviti mehanizme, ki bodo zaščitili ta sektor pred nihanji cen žita, pa tudi podpreti proizvodnjo na območjih, kjer ima to izredno velik družbeni in gospodarski pomen;

| 34. | poziva, da se posebna pozornost in podpora namenita lokalnim in regionalnim skupnostim, v katerih je pri prestrukturiranju prišlo do velikega zmanjšanja tradicionalne proizvodnje mleka, a se je ta sektor v zadnjih desetletjih uspel ohraniti, in v katerih je treba ovrednotiti lokalno proizvodnjo z vsemi obstoječimi instrumenti, zlasti kratkimi prodajnimi verigami. |
| --- | --- |

34.

poziva, da se posebna pozornost in podpora namenita lokalnim in regionalnim skupnostim, v katerih je pri prestrukturiranju prišlo do velikega zmanjšanja tradicionalne proizvodnje mleka, a se je ta sektor v zadnjih desetletjih uspel ohraniti, in v katerih je treba ovrednotiti lokalno proizvodnjo z vsemi obstoječimi instrumenti, zlasti kratkimi prodajnimi verigami.

Pomanjkljivosti svežnja ukrepov za mleko

ODBOR REGIJ

| 35. | meni, da so štirje elementi svežnja ukrepov za mleko – pogodbeno urejanje odnosov, organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije in preglednost –, potrebna, toda nezadostna orodja, in njihov cilj ni zagotoviti jamstva živinorejcem glede obvladovanja obsega, cen in dohodkov; |
| --- | --- |

35.

meni, da so štirje elementi svežnja ukrepov za mleko – pogodbeno urejanje odnosov, organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije in preglednost –, potrebna, toda nezadostna orodja, in njihov cilj ni zagotoviti jamstva živinorejcem glede obvladovanja obsega, cen in dohodkov;

| 36. | meni, da sveženj ukrepov za mleko ne vsebuje instrumentov, s katerimi bi lahko omilili negativne učinke odprave kvot v regijah in pri modelu družinske živinoreje, ki uporablja lokalne vire krme, zlasti travnike, in da bo ta odprava privedla do koncentracije proizvodnje v najbogatejših kmetijskih regijah, kar pomeni veliko okoljsko tveganje; |
| --- | --- |

36.

meni, da sveženj ukrepov za mleko ne vsebuje instrumentov, s katerimi bi lahko omilili negativne učinke odprave kvot v regijah in pri modelu družinske živinoreje, ki uporablja lokalne vire krme, zlasti travnike, in da bo ta odprava privedla do koncentracije proizvodnje v najbogatejših kmetijskih regijah, kar pomeni veliko okoljsko tveganje;

| 37. | ugotavlja, da so v glavnih državah proizvajalkah mleka na severu Evropske unije zadruge v veliki večini oziroma imajo celo monopolni položaj, na zahtevo svojih članov pa so napovedale povečanje zbiranja mleka; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da so v glavnih državah proizvajalkah mleka na severu Evropske unije zadruge v veliki večini oziroma imajo celo monopolni položaj, na zahtevo svojih članov pa so napovedale povečanje zbiranja mleka;

| 38. | ugotavlja, da bo pogodbeno urejanje odnosov, kakor je predvideno v svežnju ukrepov za mleko, česar so zadruge oproščene, veljalo zgolj za 40 % proizvodnje mleka v celotni EU in da napovedi za celoten trg ne bodo možne; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da bo pogodbeno urejanje odnosov, kakor je predvideno v svežnju ukrepov za mleko, česar so zadruge oproščene, veljalo zgolj za 40 % proizvodnje mleka v celotni EU in da napovedi za celoten trg ne bodo možne;

| 39. | meni, da so organizacije proizvajalcev nujne, vendar v odnosu do mlekarn nimajo vedno dejanske pogajalske moči, če so omejene zgolj na vertikalne organizacije v posamezni panogi, ki so oblika združevanja, in da zato, ker ni protiuteži v obliki organizacije proizvajalcev po proizvodnih območjih, proizvajalci pri trgovinskih pogajanjih z več mlekarnami ne bodo imeli pogajalske moči; |
| --- | --- |

39.

meni, da so organizacije proizvajalcev nujne, vendar v odnosu do mlekarn nimajo vedno dejanske pogajalske moči, če so omejene zgolj na vertikalne organizacije v posamezni panogi, ki so oblika združevanja, in da zato, ker ni protiuteži v obliki organizacije proizvajalcev po proizvodnih območjih, proizvajalci pri trgovinskih pogajanjih z več mlekarnami ne bodo imeli pogajalske moči;

| 40. | meni, da instrumenti iz svežnja ukrepov za mleko ne bodo omogočili uresničitve ciljev glede zagotovitve dohodka proizvajalcem, in predlaga, da se stroški proizvodnje vključijo v okvir pogajanj o ceni mleka na kmetijskem gospodarstvu na podlagi rezultatov mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev po državah oziroma regijah; |
| --- | --- |

40.

meni, da instrumenti iz svežnja ukrepov za mleko ne bodo omogočili uresničitve ciljev glede zagotovitve dohodka proizvajalcem, in predlaga, da se stroški proizvodnje vključijo v okvir pogajanj o ceni mleka na kmetijskem gospodarstvu na podlagi rezultatov mreže računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev po državah oziroma regijah;

| 41. | poziva k vrnitvi javne politike upravljanja varnostnih zalog, povečanju intervencijske cene in ohranitvi povračil za izvoz v izjemnih primerih, namesto politike sektorja mleka, ki je bolje prilagojena spreminjanju povpraševanja na notranjem in zunanjem trgu kakovostnih proizvodov; |
| --- | --- |

41.

poziva k vrnitvi javne politike upravljanja varnostnih zalog, povečanju intervencijske cene in ohranitvi povračil za izvoz v izjemnih primerih, namesto politike sektorja mleka, ki je bolje prilagojena spreminjanju povpraševanja na notranjem in zunanjem trgu kakovostnih proizvodov;

| 42. | ugotavlja, da je upravljanje ponudbe za zaščiteno označbo porekla (ZOP) in zaščiteno geografsko označbo (ZGO) pozitiven element svežnja ukrepov za mleko, vendar se nanaša na razmeroma malo držav in na majhen del evropske proizvodnje (celo v Franciji se te ZOP in ZGO nanašajo zgolj na 10 % celotne proizvodnje mleka države, vendar pa na 30 % hribovskega mleka). |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je upravljanje ponudbe za zaščiteno označbo porekla (ZOP) in zaščiteno geografsko označbo (ZGO) pozitiven element svežnja ukrepov za mleko, vendar se nanaša na razmeroma malo držav in na majhen del evropske proizvodnje (celo v Franciji se te ZOP in ZGO nanašajo zgolj na 10 % celotne proizvodnje mleka države, vendar pa na 30 % hribovskega mleka).

Pomanjkljiv osnutek uredbe o enotni SUT

ODBOR REGIJ

| 43. | meni, da so sedanji predlogi Evropskega parlamenta glede omejitve prostovoljne proizvodnje v primeru krize, ki bi Komisiji omogočili dodelitev pomoči tistim proizvajalcem mleka, ki bi prostovoljno zmanjšali proizvodnjo mleka za vsaj 5 % v obdobju najmanj treh mesecev (ali dlje), skupaj s prelevmani za proizvajalce, ki bi svojo proizvodnjo v istem obdobju povečali, nezadostni, da bi bilo z njimi mogoče zaustaviti padec cen v primeru prekomerne proizvodnje; |
| --- | --- |

43.

meni, da so sedanji predlogi Evropskega parlamenta glede omejitve prostovoljne proizvodnje v primeru krize, ki bi Komisiji omogočili dodelitev pomoči tistim proizvajalcem mleka, ki bi prostovoljno zmanjšali proizvodnjo mleka za vsaj 5 % v obdobju najmanj treh mesecev (ali dlje), skupaj s prelevmani za proizvajalce, ki bi svojo proizvodnjo v istem obdobju povečali, nezadostni, da bi bilo z njimi mogoče zaustaviti padec cen v primeru prekomerne proizvodnje;

| 44. | meni, da mora učinkovit sistem upravljanja krize zagotoviti dobro odzivnost, da je zato treba centralizirati nacionalne in evropske podatke o dobavah na posamezno kmetijsko gospodarstvo za obdobje več let, opredeliti krizno stanje na podlagi referenčnih cen in/ali marž, kar predpostavlja neposredno upravljanje v okviru Evropske komisije ali evropske regulativne agencije. |
| --- | --- |

44.

meni, da mora učinkovit sistem upravljanja krize zagotoviti dobro odzivnost, da je zato treba centralizirati nacionalne in evropske podatke o dobavah na posamezno kmetijsko gospodarstvo za obdobje več let, opredeliti krizno stanje na podlagi referenčnih cen in/ali marž, kar predpostavlja neposredno upravljanje v okviru Evropske komisije ali evropske regulativne agencije.

Priporočila

ODBOR REGIJ

| 45. | poziva k takojšnji pripravi dodatnih študij za oceno teritorialnega učinka odprave kvot po skupinah držav, regij, zlasti najbolj oddaljenih regij, in območij s podobnimi talnimi in podnebnimi značilnostmi: gorsko območje, območje z omejenimi možnostmi, območja nekje vmes za pridelovanje različnih kultur – živinorejo, nižinska območja, da je mogoče predvideti in po možnosti omejiti tveganja glede selitve dela in opuščanja dejavnosti v mnogih regijah; |
| --- | --- |

45.

poziva k takojšnji pripravi dodatnih študij za oceno teritorialnega učinka odprave kvot po skupinah držav, regij, zlasti najbolj oddaljenih regij, in območij s podobnimi talnimi in podnebnimi značilnostmi: gorsko območje, območje z omejenimi možnostmi, območja nekje vmes za pridelovanje različnih kultur – živinorejo, nižinska območja, da je mogoče predvideti in po možnosti omejiti tveganja glede selitve dela in opuščanja dejavnosti v mnogih regijah;

| 46. | poziva k realistični oceni prihodnje proizvodnje, potrošnje v EU in izvoza na srednji in dolgi rok (2020–2030) glede na vrsto proizvoda, z upoštevanjem vse večje nestanovitnosti cen na svetovnem trgu. Nezmožnost usmerjanja ponudbe in neobstoj politike javnih zalog v Evropi in Združenih državah lahko to nestanovitnost, ki ni skladna z razvojem evropskega sektorja mleka, samo še povečata; |
| --- | --- |

46.

poziva k realistični oceni prihodnje proizvodnje, potrošnje v EU in izvoza na srednji in dolgi rok (2020–2030) glede na vrsto proizvoda, z upoštevanjem vse večje nestanovitnosti cen na svetovnem trgu. Nezmožnost usmerjanja ponudbe in neobstoj politike javnih zalog v Evropi in Združenih državah lahko to nestanovitnost, ki ni skladna z razvojem evropskega sektorja mleka, samo še povečata;

| 47. | poziva k pripravi primerjalne študije politik na področju mleka v velikih državah proizvajalkah ter k natančni oceni švicarskega primera z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika; |
| --- | --- |

47.

poziva k pripravi primerjalne študije politik na področju mleka v velikih državah proizvajalkah ter k natančni oceni švicarskega primera z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika;

| 48. | poziva k oceni učinka dvostranskih trgovinskih pogajanj, ki so v teku, s posebnim poudarkom na regijah, ki so usmerjene v pridelavo mleka; |
| --- | --- |

48.

poziva k oceni učinka dvostranskih trgovinskih pogajanj, ki so v teku, s posebnim poudarkom na regijah, ki so usmerjene v pridelavo mleka;

| 49. | se navezuje na svoje mnenje z dne 4. maja 2012 o reformi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja po letu 2013 in meni, da je ponovna vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, ter ocenjuje, da predlogi Komisije ne zadostujejo za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev, ki uporabljajo lokalne vire krme, območij z naravnimi omejitvami, najbolj oddaljenih regij, otoških regij, pa tudi določenih panog, potrebnih pomoči; |
| --- | --- |

49.

se navezuje na svoje mnenje z dne 4. maja 2012 o reformi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja po letu 2013 in meni, da je ponovna vzpostavitev ravnovesja pomoči pomembna, ter ocenjuje, da predlogi Komisije ne zadostujejo za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednje velikih kmetijskih gospodarstev, ki uporabljajo lokalne vire krme, območij z naravnimi omejitvami, najbolj oddaljenih regij, otoških regij, pa tudi določenih panog, potrebnih pomoči;

| 50. | poziva, naj se proučijo možnosti prilagoditve nekaterih ukrepov v Evropski uniji, ki so jih sprejele druge države, s katerimi bi upravljali morebitne krize na trgu mleka, zlasti ukrepov prihodnjega ameriškega zakona (angl. Farm Bill) za obdobje 2013-2017, ki za kmete, ki pristopijo, predvideva zajamčeno maržo na strošek krmil in manjšo oddajo, ter poziva k proučitvi ukrepov drugih držav za upravljanje krize, in k oceni njihovega učinka na svetovni trg mleka; |
| --- | --- |

50.

poziva, naj se proučijo možnosti prilagoditve nekaterih ukrepov v Evropski uniji, ki so jih sprejele druge države, s katerimi bi upravljali morebitne krize na trgu mleka, zlasti ukrepov prihodnjega ameriškega zakona (angl. Farm Bill) za obdobje 2013-2017, ki za kmete, ki pristopijo, predvideva zajamčeno maržo na strošek krmil in manjšo oddajo, ter poziva k proučitvi ukrepov drugih držav za upravljanje krize, in k oceni njihovega učinka na svetovni trg mleka;

| 51. | predlaga, da se možnost upravljanja količin, ki je predvidena v svežnju ukrepov za mleko in trenutno velja zgolj za sire z ZOP ali ZGO, v okviru nove neobvezne označbe kakovosti za hribovske proizvode razširi tudi na hribovsko mleko; |
| --- | --- |

51.

predlaga, da se možnost upravljanja količin, ki je predvidena v svežnju ukrepov za mleko in trenutno velja zgolj za sire z ZOP ali ZGO, v okviru nove neobvezne označbe kakovosti za hribovske proizvode razširi tudi na hribovsko mleko;

| 52. | meni, da je lahko označba „hribovski proizvod“ zanimivo orodje, s katerim bi sektor mleka lahko dobil regionalni značaj, pod pogojem, da se sprejmejo ustrezno prilagojeni izvedbeni predpisi; |
| --- | --- |

52.

meni, da je lahko označba „hribovski proizvod“ zanimivo orodje, s katerim bi sektor mleka lahko dobil regionalni značaj, pod pogojem, da se sprejmejo ustrezno prilagojeni izvedbeni predpisi;

| 53. | predlaga, da se še pred uvedbo morebitnih ukrepov, ki bi nadomestili mlečne kvote, prouči sprejetje moratorija na odpravo kvot, tako da bi se ta mehanizem po potrebi podaljšal do tržnega leta 2019/2020, da bi do takrat lahko podrobneje proučili posledice ukinitve; hkrati poziva Komisijo, naj prilagodi varnostno mrežo za trg mleka, redno spremlja trg in ocenjuje politični razvoj v velikih državah proizvajalkah; |
| --- | --- |

53.

predlaga, da se še pred uvedbo morebitnih ukrepov, ki bi nadomestili mlečne kvote, prouči sprejetje moratorija na odpravo kvot, tako da bi se ta mehanizem po potrebi podaljšal do tržnega leta 2019/2020, da bi do takrat lahko podrobneje proučili posledice ukinitve; hkrati poziva Komisijo, naj prilagodi varnostno mrežo za trg mleka, redno spremlja trg in ocenjuje politični razvoj v velikih državah proizvajalkah;

| 54. | poziva Komisijo, naj ponovno opredeli skladen načrt razvoja podeželja in sektorja mleka za gorska območja, območja z omejenimi možnostmi, ki so usmerjena v pridelavo mleka, najbolj oddaljene regije ter države članice, v katerih večino proizvodnje mleka zagotavljajo zelo majhna kmetijska gospodarstva; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj ponovno opredeli skladen načrt razvoja podeželja in sektorja mleka za gorska območja, območja z omejenimi možnostmi, ki so usmerjena v pridelavo mleka, najbolj oddaljene regije ter države članice, v katerih večino proizvodnje mleka zagotavljajo zelo majhna kmetijska gospodarstva;

| 55. | poziva, naj se zagotovi prednost zanesljivi in trajni oskrbi notranjega trga Evropske unije, zlasti z razdeljevanjem mleka v šolah in domovih za ostarele ter za pomoč v hrani, ter s preoblikovanjem in poenostavitvijo ukrepov za podporo in spodbujanje mlečnih proizvodov; |
| --- | --- |

55.

poziva, naj se zagotovi prednost zanesljivi in trajni oskrbi notranjega trga Evropske unije, zlasti z razdeljevanjem mleka v šolah in domovih za ostarele ter za pomoč v hrani, ter s preoblikovanjem in poenostavitvijo ukrepov za podporo in spodbujanje mlečnih proizvodov;

| 56. | predlaga, da se na področju izvozne strategije bolj podprejo inovacije v sektorju mlečnih proizvodov z veliko dodano vrednostjo, da se tako prispeva k razvoju bolj prilagojene ponudbe, na primer za nove potrošnike iz držav Magreba, Bližnjega vzhoda in Azije, in da se ta strategija podpre z ustreznimi ukrepi; |
| --- | --- |

56.

predlaga, da se na področju izvozne strategije bolj podprejo inovacije v sektorju mlečnih proizvodov z veliko dodano vrednostjo, da se tako prispeva k razvoju bolj prilagojene ponudbe, na primer za nove potrošnike iz držav Magreba, Bližnjega vzhoda in Azije, in da se ta strategija podpre z ustreznimi ukrepi;

| 57. | predlaga oblikovanje trdnih partnerstev z državami južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, ki nimajo dovolj ustreznih površin in zadostnih količin vode, da bi lahko proizvajale mleko po zmerni ceni, predstavljajo pa trg z mlekom, ki je lažje dostopen od azijskega. |
| --- | --- |

57.

predlaga oblikovanje trdnih partnerstev z državami južnega Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, ki nimajo dovolj ustreznih površin in zadostnih količin vode, da bi lahko proizvajale mleko po zmerni ceni, predstavljajo pa trg z mlekom, ki je lažje dostopen od azijskega.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 13/2011 fin.

1

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

101. plenarno zasedanje dne 30. maja 2013

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/33

---

Mnenje Odbora regij – Direktiva o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

2013/C 218/06

ODBOR REGIJ

| — | se zaveda, da je treba spoštovati temeljno pravico podjetij, da poslujejo brez vmešavanja, vendar je treba spoštovati enakopravnost obeh spolov, kot temeljno vrednoto EU. Z direktivo, ki uvaja minimalne standarde, naj bi zagotovili enake pogoje za oba spola v vseh državah članicah ter s tem boljše gospodarske razmere in pogoje na notranjem trgu; |
| --- | --- |

—

se zaveda, da je treba spoštovati temeljno pravico podjetij, da poslujejo brez vmešavanja, vendar je treba spoštovati enakopravnost obeh spolov, kot temeljno vrednoto EU. Z direktivo, ki uvaja minimalne standarde, naj bi zagotovili enake pogoje za oba spola v vseh državah članicah ter s tem boljše gospodarske razmere in pogoje na notranjem trgu;

| — | predlaga, da bi bilo smiselno sprejeti sankcije, ki bi bile podobne v vseh državah članicah, če želimo doseči enake konkurenčne pogoje in skladen pravni okvir po vsej EU. V nasprotnem primeru bi bili lahko odvračilni ukrepi v nekaterih državah znatno šibkejši od drugih, kar bi privedlo do nižje stopnje skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva; |
| --- | --- |

—

predlaga, da bi bilo smiselno sprejeti sankcije, ki bi bile podobne v vseh državah članicah, če želimo doseči enake konkurenčne pogoje in skladen pravni okvir po vsej EU. V nasprotnem primeru bi bili lahko odvračilni ukrepi v nekaterih državah znatno šibkejši od drugih, kar bi privedlo do nižje stopnje skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva;

| — | podpira odločitev Komisije, da si prizadeva za izboljšanje enakopravnosti spolov z zakonodajnim predlogom, ki ima zavezujoče cilje, namesto da se podpre pristop samoregulacije in/ali prostovoljni pristop; |
| --- | --- |

—

podpira odločitev Komisije, da si prizadeva za izboljšanje enakopravnosti spolov z zakonodajnim predlogom, ki ima zavezujoče cilje, namesto da se podpre pristop samoregulacije in/ali prostovoljni pristop;

| — | poudarja, da mora izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršna direktorska mesta temeljiti na preglednih izbirnih postopkih in merilih za uvrstitev ter spodbujati vse nadarjene ljudi, da vložijo svojo kandidaturo; |
| --- | --- |

—

poudarja, da mora izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršna direktorska mesta temeljiti na preglednih izbirnih postopkih in merilih za uvrstitev ter spodbujati vse nadarjene ljudi, da vložijo svojo kandidaturo;

| — | poudarja, da je pri številnih poklicih raznolikost znanja, sposobnosti, izkušenj, življenjskih okoliščin in spola zaposlenih bistvena za doseganje želenih rezultatov. Odbor zato meni, da bi bilo treba dati prednost kandidatu ali kandidatki nezadostno zastopanega spola, če je ta oseba enako kvalificirana kot kandidat oziroma kandidatka nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posamezno osebo, ne pretehta v korist kandidata oziroma kandidatke nasprotnega spola. |
| --- | --- |

—

poudarja, da je pri številnih poklicih raznolikost znanja, sposobnosti, izkušenj, življenjskih okoliščin in spola zaposlenih bistvena za doseganje želenih rezultatov. Odbor zato meni, da bi bilo treba dati prednost kandidatu ali kandidatki nezadostno zastopanega spola, če je ta oseba enako kvalificirana kot kandidat oziroma kandidatka nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posamezno osebo, ne pretehta v korist kandidata oziroma kandidatke nasprotnega spola.

| Poročevalka | Andreja POTOČNIK (SI/ALDE), podžupanja občine Tržič |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih
  COM(2012) 614 final |

Poročevalka

Andreja POTOČNIK (SI/ALDE), podžupanja občine Tržič

Referenčni dokument

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

COM(2012) 614 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošne ugotovitve

| 1. | Enakost žensk in moških je ena od temeljnih vrednot in osrednjih ciljev Unije, vključen v PEU (člen 3(3)) in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člen 23). V skladu s členom 8 PDEU si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med ženskami in moškimi. Člen 157(3) PDEU je pravna podlaga za sprejetje ukrepov na ravni Unije, katerih cilj je zagotoviti uporabo načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk na področju zaposlovanja in poklicnega dela. |
| --- | --- |

1.

Enakost žensk in moških je ena od temeljnih vrednot in osrednjih ciljev Unije, vključen v PEU (člen 3(3)) in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člen 23). V skladu s členom 8 PDEU si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpravljati neenakosti ter spodbujati enakost med ženskami in moškimi. Člen 157(3) PDEU je pravna podlaga za sprejetje ukrepov na ravni Unije, katerih cilj je zagotoviti uporabo načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk na področju zaposlovanja in poklicnega dela.

| 2. | Evropska komisija je v predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, določila cilj, da se do leta 2020 doseže uravnotežena zastopanost moških in žensk, tako da noben spol ne presega 60 odstotkov ali ostaja pod 40 odstotki celotnega števila v tej skupini. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija je v predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, določila cilj, da se do leta 2020 doseže uravnotežena zastopanost moških in žensk, tako da noben spol ne presega 60 odstotkov ali ostaja pod 40 odstotki celotnega števila v tej skupini.

| 3. | Komisija opozarja, da je napredek v smeri večje zastopanosti žensk v upravnih odborih družb prepočasen, saj se je delež žensk na teh položajih v zadnjih nekaj letih v povprečju povečal le za 0,6 odstotne točke na leto (1). Pri sedanji hitrosti bi preteklo več desetletij, preden bi dosegli uravnoteženo zastopanost spolov po vsej EU. Hiter in opazen napredek beležijo tiste države članice in druge države, v katerih splošno razširjene družbene vrednote in vedenjski vzorci spodbujajo takšen razvoj ter v katerih so bili glede zastopanosti spolov uvedeni priporočila in zavezujoče minimalne zahteve. |
| --- | --- |

3.

Komisija opozarja, da je napredek v smeri večje zastopanosti žensk v upravnih odborih družb prepočasen, saj se je delež žensk na teh položajih v zadnjih nekaj letih v povprečju povečal le za 0,6 odstotne točke na leto (1). Pri sedanji hitrosti bi preteklo več desetletij, preden bi dosegli uravnoteženo zastopanost spolov po vsej EU. Hiter in opazen napredek beležijo tiste države članice in druge države, v katerih splošno razširjene družbene vrednote in vedenjski vzorci spodbujajo takšen razvoj ter v katerih so bili glede zastopanosti spolov uvedeni priporočila in zavezujoče minimalne zahteve.

| 4. | Neupoštevanje znanj visokokvalificiranih žensk pomeni izgubo številnih priložnosti, saj je za oživljanje gospodarstva potrebno tudi aktivno sodelovanje žensk. Zasnovati je treba nove in učinkovitejše načine za učinkovito usklajevanje družinskega in poklicnega življenja. Ukrepi za spodbujanje poklicne poti in podiplomskega študija diplomantk so nujni za njihov poklicni razvoj. |
| --- | --- |

4.

Neupoštevanje znanj visokokvalificiranih žensk pomeni izgubo številnih priložnosti, saj je za oživljanje gospodarstva potrebno tudi aktivno sodelovanje žensk. Zasnovati je treba nove in učinkovitejše načine za učinkovito usklajevanje družinskega in poklicnega življenja. Ukrepi za spodbujanje poklicne poti in podiplomskega študija diplomantk so nujni za njihov poklicni razvoj.

ODBOR REGIJ

| 5. | pozdravlja odločnost Komisije za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in soglaša glede nujnosti ukrepanja na tem področju; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločnost Komisije za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in soglaša glede nujnosti ukrepanja na tem področju;

| 6. | podpira odločitev Komisije, da si prizadeva za izboljšanje enakopravnosti spolov z zakonodajnim predlogom, ki ima zavezujoče cilje, namesto da se podpre pristop samoregulacije in/ali prostovoljni pristop; |
| --- | --- |

6.

podpira odločitev Komisije, da si prizadeva za izboljšanje enakopravnosti spolov z zakonodajnim predlogom, ki ima zavezujoče cilje, namesto da se podpre pristop samoregulacije in/ali prostovoljni pristop;

| 7. | se zaveda, kako pomembno in resno bi bilo, če pri imenovanjih na položaje odločanja v gospodarstvu ne bi imenovali žensk in na ta način ne bi izkoriščali njihovega kadrovskega potenciala. Odločno bi si morali prizadevati, da se ovire za poklicni razvoj žensk odpravijo. |
| --- | --- |

7.

se zaveda, kako pomembno in resno bi bilo, če pri imenovanjih na položaje odločanja v gospodarstvu ne bi imenovali žensk in na ta način ne bi izkoriščali njihovega kadrovskega potenciala. Odločno bi si morali prizadevati, da se ovire za poklicni razvoj žensk odpravijo.

Podrobne obrazložitve

| 8. | Komisija ugotavlja, da v večini članic pomanjkanje preglednosti pri izbirnih postopkih in merilih glede zahtevanih kvalifikacij za mesta v upravnih odborih znatno ovira doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri sestavi upravnih odborov ter negativno vpliva na poklicno pot in mobilnost kandidatov in kandidatk za mesta v pravnih odborih kot tudi na odločitve o vlaganjih. |
| --- | --- |

8.

Komisija ugotavlja, da v večini članic pomanjkanje preglednosti pri izbirnih postopkih in merilih glede zahtevanih kvalifikacij za mesta v upravnih odborih znatno ovira doseganje uravnotežene zastopanosti spolov pri sestavi upravnih odborov ter negativno vpliva na poklicno pot in mobilnost kandidatov in kandidatk za mesta v pravnih odborih kot tudi na odločitve o vlaganjih.

| 9. | Direktiva spodbuja enakost spolov pri gospodarskem odločanju in celovitem izkoriščanju potenciala razpoložljivega sposobnega kadra za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, s čimer bi prispevali k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

9.

Direktiva spodbuja enakost spolov pri gospodarskem odločanju in celovitem izkoriščanju potenciala razpoložljivega sposobnega kadra za zagotovitev uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih družb, s čimer bi prispevali k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020.

| 10. | Države članice morajo zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitev določb direktive, ki bi lahko med drugim vključevale upravne kazni in razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitev neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe. |
| --- | --- |

10.

Države članice morajo zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitev določb direktive, ki bi lahko med drugim vključevale upravne kazni in razveljavitev ali ugotovitev ničnosti imenovanja ali izvolitev neizvršnega direktorja s strani sodnega organa, če so bile kršene nacionalne določbe.

| 11. | Države članice poročajo Komisiji o izvajanju te direktive. Ta poročila vsebujejo tudi informacije o ukrepih, sprejetih za doseganje ciljev. |
| --- | --- |

11.

Države članice poročajo Komisiji o izvajanju te direktive. Ta poročila vsebujejo tudi informacije o ukrepih, sprejetih za doseganje ciljev.

| 12. | Direktiva ne zajema malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

12.

Direktiva ne zajema malih in srednjih podjetij.

ODBOR REGIJ

| 13. | poudarja, da mora izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršna direktorska mesta temeljiti na preglednih izbirnih postopkih in merilih za uvrstitev ter spodbujati vse nadarjene ljudi, da vložijo svojo kandidaturo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora izbira najbolj kvalificiranih kandidatov za neizvršna direktorska mesta temeljiti na preglednih izbirnih postopkih in merilih za uvrstitev ter spodbujati vse nadarjene ljudi, da vložijo svojo kandidaturo;

| 14. | poudarja, da je pri številnih poklicih raznolikost znanja, sposobnosti, izkušenj, življenjskih okoliščin in spola zaposlenih bistvena za doseganje želenih rezultatov. Odbor zato meni, da bi bilo treba dati prednost kandidatu ali kandidatki nezadostno zastopanega spola, če je ta oseba enako kvalificirana kot kandidat oziroma kandidatka nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posamezno osebo, ne pretehta v korist kandidata oziroma kandidatke nasprotnega spola; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je pri številnih poklicih raznolikost znanja, sposobnosti, izkušenj, življenjskih okoliščin in spola zaposlenih bistvena za doseganje želenih rezultatov. Odbor zato meni, da bi bilo treba dati prednost kandidatu ali kandidatki nezadostno zastopanega spola, če je ta oseba enako kvalificirana kot kandidat oziroma kandidatka nasprotnega spola v smislu primernosti, usposobljenosti in poklicnih izkušenj ter če objektivna ocena, ki upošteva vsa merila, povezana s posamezno osebo, ne pretehta v korist kandidata oziroma kandidatke nasprotnega spola;

| 15. | se zaveda, da je treba spoštovati temeljno pravico podjetij, da poslujejo brez vmešavanja, vendar je treba spoštovati enakopravnost obeh spolov, kot temeljno vrednoto EU. Z direktivo, ki uvaja minimalne standarde, naj bi zagotovili enake pogoje za oba spola v vseh državah članicah ter s tem boljše gospodarske razmere in pogoje na notranjem trgu; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, da je treba spoštovati temeljno pravico podjetij, da poslujejo brez vmešavanja, vendar je treba spoštovati enakopravnost obeh spolov, kot temeljno vrednoto EU. Z direktivo, ki uvaja minimalne standarde, naj bi zagotovili enake pogoje za oba spola v vseh državah članicah ter s tem boljše gospodarske razmere in pogoje na notranjem trgu;

| 16. | je prepričan, da predlog ne krši načela subsidiarnosti, saj temelji na jasni pravni podlagi iz Pogodb EU in prinaša resnično evropsko dodano vrednost, saj obravnava cilj Evropske unije o enakosti spolov in zagotavlja pravno varnost za družbe, ki delujejo v več kot eni državi članici in na čezmejno poslovanje katerih bi lahko negativno vplivale sedanje razlike v predpisih, ki veljajo za enakost spolov v upravnih odborih družb; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da predlog ne krši načela subsidiarnosti, saj temelji na jasni pravni podlagi iz Pogodb EU in prinaša resnično evropsko dodano vrednost, saj obravnava cilj Evropske unije o enakosti spolov in zagotavlja pravno varnost za družbe, ki delujejo v več kot eni državi članici in na čezmejno poslovanje katerih bi lahko negativno vplivale sedanje razlike v predpisih, ki veljajo za enakost spolov v upravnih odborih družb;

| 17. | poudarja, da je treba podpreti ukrepe na evropski ravni in zagotoviti enoten vseevropski regulativni okvir na tem področju. Trenutno stanje, ko ima vsaka država članica lastne standarde in zakonodajo, vodi v negotovo delovanje notranjega trga, saj veliko družb, ki kotirajo na borzi, deluje v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba podpreti ukrepe na evropski ravni in zagotoviti enoten vseevropski regulativni okvir na tem področju. Trenutno stanje, ko ima vsaka država članica lastne standarde in zakonodajo, vodi v negotovo delovanje notranjega trga, saj veliko družb, ki kotirajo na borzi, deluje v več kot eni državi članici;

| 18. | predlaga, da bi bilo smiselno sprejeti sankcije, ki bi bile podobne v vseh državah članicah, če želimo doseči enake konkurenčne pogoje in skladen pravni okvir po vsej EU. V nasprotnem primeru bi bili lahko odvračilni ukrepi v nekaterih državah znatno šibkejši od drugih, kar bi privedlo do nižje stopnje skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da bi bilo smiselno sprejeti sankcije, ki bi bile podobne v vseh državah članicah, če želimo doseči enake konkurenčne pogoje in skladen pravni okvir po vsej EU. V nasprotnem primeru bi bili lahko odvračilni ukrepi v nekaterih državah znatno šibkejši od drugih, kar bi privedlo do nižje stopnje skladnosti z nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja direktiva;

| 19. | izpostavlja, da bi bilo smiselno večji poudarek nameniti večji uravnoteženosti spolov med vsemi direktorji, ne zgolj med neizvršnimi; |
| --- | --- |

19.

izpostavlja, da bi bilo smiselno večji poudarek nameniti večji uravnoteženosti spolov med vsemi direktorji, ne zgolj med neizvršnimi;

| 20. | opozarja, da ženske pri prevzemanju vodilnih položajev še vedno ovirajo nekateri dejavniki, med katerimi velja še posebej izpostaviti pomanjkanje ukrepov za lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

20.

opozarja, da ženske pri prevzemanju vodilnih položajev še vedno ovirajo nekateri dejavniki, med katerimi velja še posebej izpostaviti pomanjkanje ukrepov za lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja.

Pomen za lokalno in regionalno raven

ODBOR REGIJ

| 21. | meni, da si morajo lokalne in regionalne oblasti prizadevati za doseganje večje enakopravnosti. Enaka zastopanost spolov namreč ni le nujen pogoj za resnično demokracijo in pravično družbo, temveč tudi temeljni pogoj za uresničitev ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

21.

meni, da si morajo lokalne in regionalne oblasti prizadevati za doseganje večje enakopravnosti. Enaka zastopanost spolov namreč ni le nujen pogoj za resnično demokracijo in pravično družbo, temveč tudi temeljni pogoj za uresničitev ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 22. | meni, da je rok za uresničitev cilja 40-odstotne zastopanosti nezadostno zastopanega spola do leta 2018 v primerih, ko so predstavniki lokalnih in/ali regionalnih oblasti člani upravnih odborih podjetij (javna podjetja), ustrezen; |
| --- | --- |

22.

meni, da je rok za uresničitev cilja 40-odstotne zastopanosti nezadostno zastopanega spola do leta 2018 v primerih, ko so predstavniki lokalnih in/ali regionalnih oblasti člani upravnih odborih podjetij (javna podjetja), ustrezen;

| 23. | izpostavlja, da je pomembno, da javna podjetja dajejo zgled ostalim zasebnim podjetjem glede 40-odstotne zastopanosti nezadostno zastopanega spola. |
| --- | --- |

23.

izpostavlja, da je pomembno, da javna podjetja dajejo zgled ostalim zasebnim podjetjem glede 40-odstotne zastopanosti nezadostno zastopanega spola.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Preambula

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 157(3) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov
  a
  8, 157(3) in (4) Pogodbe, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov
  a
  8, 157(3) in (4) Pogodbe,

Obrazložitev

Skladnost s točko 1 osnutka mnenja. V pravni podlagi za to direktivo je treba navesti člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj opredeljuje enakost spolov kot horizontalni cilj Evropske unije.

Predlog spremembe 2

Preambula

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

Obrazložitev

Skladnost s točko 1 osnutka mnenja.

Predlog spremembe 3

Preambula

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

Obrazložitev

Skladnost s točko 1 osnutka mnenja.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane v državi članici in katerih vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (2) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane. | Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane
  imajo sedež v državi članici in katerih delnice
  vrednostni papirji so uvrščene
  i na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (3) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane v državi članici in katerih vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (2) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane.

Družbe, ki kotirajo na borzi, imajo poseben gospodarski pomen, prepoznavnost in učinek na celotni trg. Ukrepi v skladu s to direktivo bi se morali zato uporabljati za družbe, ki kotirajo na borzi in so opredeljene kot družbe, ki so registrirane
  imajo sedež v državi članici in katerih delnice
  vrednostni papirji so uvrščene
  i na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (3) v eni ali več državah članicah. Te družbe določajo standarde za celotno gospodarstvo, njihove prakse pa bodo zelo verjetno prevzele tudi druge vrste podjetij. Javna narava teh družb utemeljuje, da so v javnem interesu bolj regulirane.

Obrazložitev

Kraj, kjer ima družba sedež (in ne kraj, kjer je registrirana), ter delnice (namesto vrednostnih papirjev) sta zanesljivejši merili za opredelitev družb, za katere se uporablja ta direktiva.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih. | V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, in posebne postopke, ki se uporabljajo za izvolitev oziroma imenovanje teh predstavnikov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih.

V več državah članicah lahko ali morajo zaposleni oziroma organizacije zaposlenih v družbi v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso imenovati ali izvoliti določen delež neizvršnih direktorjev. Količinske cilje iz te direktive bi bilo treba uporabljati za vse neizvršne direktorje, vključno s predstavniki zaposlenih. Zadevne države članice bi zato morale pri določitvi praktičnih postopkov za zagotovitev uresničevanja teh ciljev upoštevati dejstvo, da so nekateri neizvršni direktorji tudi predstavniki zaposlenih, in posebne postopke, ki se uporabljajo za izvolitev oziroma imenovanje teh predstavnikov.

Obrazložitev

Enakost spolov je treba upoštevati v postopkih demokratične izvolitve oziroma imenovanja, ki jih uporabljajo sindikati v državah članicah.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 31

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih. | Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih.

Ker zastopanost spolov med zaposlenimi neposredno vpliva na razpoložljivost kandidatov nezadostno zastopanega spola, lahko države članice določijo, da posamezni družbi ni treba doseči cilja iz te direktive, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njenih zaposlenih.

Obrazložitev

Predlog spremembe je povezan s predlogom spremembe 11, ki ga v osnutku mnenja OR poročevalka predlaga v zvezi s členom 4(6).

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni. | Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.

Ker bi si morale družbe, ki kotirajo na borzi, prizadevati za povečanje deleža predstavnikov nezadostno zastopanega spola na vseh vodstvenih položajih, lahko države članice določijo, da se cilj iz te direktive obravnava kot dosežen, če lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.

Obrazložitev

To po nepotrebnem zmanjšuje težo besedila.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 34

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti objavljene, če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi opis ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj. | Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti objavljene, če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi opis ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj; določen mora biti skrajni rok za njihovo izvedbo, ki v nobenem primeru ne more prekoračiti roka veljavnosti te direktive. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti objavljene, če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi opis ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj.

Države članice bi morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da informacije o zastopanosti spolov v upravnih odborih ter o tem, kako so dosegle cilje iz te direktive, vsako leto predložijo pristojnim nacionalnim organom, da bi lahko ocenili napredek posameznih družb, ki kotirajo na borzi, pri doseganju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji. Take informacije bi morale biti objavljene, če zadevna družba ne bi dosegala cilja, pa bi morale vključevati tudi opis ukrepov, ki jih je družba sprejela ali jih namerava sprejeti, da bi dosegla cilj; določen mora biti skrajni rok za njihovo izvedbo, ki v nobenem primeru ne more prekoračiti roka veljavnosti te direktive.

Obrazložitev

Sprememba terminologije: namen direktive je doseči uravnoteženo zastopanost spolov, neodvisno od tega, da je sedanje stanje neenakosti pri neizvršnih direktorjih odvisna od vprašanj spola. S pojmom spol označujemo družbene in kulturne značilnosti žensk in moških, ki so pridobljene, se s časom spreminjajo in pri katerih je med različnimi kulturami in znotraj posameznih kultur veliko razlik. S pojmom spol označujemo biološke lastnosti, po katerih se razlikujejo ženske in moški. Besedilo je dodano, ker je treba nujno določiti roke za izvedbo posameznih ukrepov, da se prepreči, da bi o uresničevanju ciljev po prosti presoji odločale družbe.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 40

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V skladu s predlogom za minimalno uskladitev zahtev za upravljanje družb glede odločitev v zvezi z imenovanjem, ki temeljijo na objektivnih merilih glede kvalifikacij, da bi dosegli uravnoteženo zastopanost spolov med neizvršnimi direktorji, lahko države članice na prostovoljni ravni presežejo minimalni standard. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V skladu s predlogom za minimalno uskladitev zahtev za upravljanje družb glede odločitev v zvezi z imenovanjem, ki temeljijo na objektivnih merilih glede kvalifikacij, da bi dosegli uravnoteženo zastopanost spolov med neizvršnimi direktorji, lahko države članice na prostovoljni ravni presežejo minimalni standard.

Obrazložitev

Države članice lahko dosegajo boljše rezultate na področju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji ali si za to prizadevajo.

Predlog spremembe 10

Člen 2(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki je registrirana v državi članici in katere vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah; | „družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima sedež
  je registrirana v državi članici in katere vrednostni papirji
  delnice so uvrščene
  i na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki je registrirana v državi članici in katere vrednostni papirji so uvrščeni na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah;

„družba, ki kotira na borzi“ pomeni družbo, ki ima sedež
  je registrirana v državi članici in katere vrednostni papirji
  delnice so uvrščene
  i na organiziran trg v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah;

Obrazložitev

Kraj, kjer ima družba sedež (in ne kraj, kjer je registrirana), ter delnice (namesto vrednostnih papirjev) sta zanesljivejši merili za opredelitev družb, za katere se uporablja ta direktiva.

Predlog spremembe 11

Člen 2(8)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice; | „malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež* v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice;

„malo in srednje podjetje“ ali „MSP“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 250 oseb in katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR, ali, če ima MSP sedež* v državi članici, katere valuta ni euro, katerega letni promet in letna bilančna vsota ne presegata ustreznih zneskov v valuti navedene države članice;

Obrazložitev

Kraj, kjer ima družba sedež (in ne kraj, kjer je registrirana), je zanesljivejše merilo za opredelitev družb, za katere se uporablja ta direktiva.

*Op. prev.: Sprememba se ne nanaša na slovensko različico besedila. Na podlagi angleškega besedila se predlaga sprememba zveze „je registrirano“ (angl. „is incorporated“) v „ima sedež“ (angl. „has its headquarters“).

Predlog spremembe 12

Člen 4(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko določijo, da družbam, ki kotirajo na borzi, ni treba doseči cilja iz odstavka 1, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njihovih zaposlenih. | Države članice lahko določijo, da družbam, ki kotirajo na borzi, ni treba doseči cilja iz odstavka 1, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njihovih zaposlenih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko določijo, da družbam, ki kotirajo na borzi, ni treba doseči cilja iz odstavka 1, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njihovih zaposlenih.

Države članice lahko določijo, da družbam, ki kotirajo na borzi, ni treba doseči cilja iz odstavka 1, če predstavniki nezadostno zastopanega spola predstavljajo manj kot 10 odstotkov njihovih zaposlenih.

Obrazložitev

Ker neizvršni direktorji večinoma opravljajo nadzorne naloge, je tudi laže najti usposobljene kandidate zunaj družbe ali zunaj posameznega sektorja, v katerem je družba dejavna – ta vidik je pomemben za gospodarske sektorje, v katerih so predstavniki določenega spola še zlasti premalo zastopani. Iz tega razloga ne vidimo potrebe, da se cilj iz odstavka 1 ne uresniči tudi, kadar nezadostno zastopani spol predstavlja manj kot 10 odstotkov zaposlenih družbe, ki kotira na borzi.

Predlog spremembe 13

Člen 4(7)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko določijo, da je cilj iz odstavka 1 izpolnjen, kadar lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni. | Države članice lahko določijo, da je cilj iz odstavka 1 izpolnjen, kadar lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko določijo, da je cilj iz odstavka 1 izpolnjen, kadar lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.

Države članice lahko določijo, da je cilj iz odstavka 1 izpolnjen, kadar lahko družbe, ki kotirajo na borzi, dokažejo, da predstavniki nezadostno zastopanega spola zasedajo vsaj tretjino vseh mest direktorjev, ne glede na to, ali so ti izvršni ali neizvršni.

Obrazložitev

To po nepotrebnem zmanjšuje težo besedila. Predlagana sprememba je v skladu s predlaganim črtanjem uvodne izjave 32.

Predlog spremembe 14

Člen 5(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Če družba, ki kotira na borzi, ne uresniči ciljev iz člena 4(1) ali svojih posameznih zavez, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1 tega člena, v informacije iz odstavka 2 tega člena vključi razloge za neskladnost s cilji ali zavezami ter opis ukrepov, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uresničevanje teh ciljev ali zavez. | Če družba, ki kotira na borzi, ne uresniči ciljev iz člena 4(1) ali svojih posameznih zavez, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1 tega člena, v informacije iz odstavka 2 tega člena vključi razloge za neskladnost s cilji ali zavezami ter opis ukrepov, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uresničevanje teh ciljev ali zavez; določen mora biti skrajni rok za njihovo izvedbo, ki v nobenem primeru ne more prekoračiti roka veljavnosti te direktive. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Če družba, ki kotira na borzi, ne uresniči ciljev iz člena 4(1) ali svojih posameznih zavez, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1 tega člena, v informacije iz odstavka 2 tega člena vključi razloge za neskladnost s cilji ali zavezami ter opis ukrepov, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uresničevanje teh ciljev ali zavez.

Če družba, ki kotira na borzi, ne uresniči ciljev iz člena 4(1) ali svojih posameznih zavez, ki jih je sprejela v skladu z odstavkom 1 tega člena, v informacije iz odstavka 2 tega člena vključi razloge za neskladnost s cilji ali zavezami ter opis ukrepov, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti za uresničevanje teh ciljev ali zavez; določen mora biti skrajni rok za njihovo izvedbo, ki v nobenem primeru ne more prekoračiti roka veljavnosti te direktive.

Obrazložitev

Nujno je treba določiti roke za izvedbo posameznih ukrepov, da se prepreči, da bi o uresničevanju ciljev po prosti presoji odločale družbe.

Predlog spremembe 15

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami te direktive bolj učinkovite pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v družbah, registriranih na njihovem ozemlju, vendar te določbe ne smejo povzročiti neutemeljene diskriminacije ali ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. | Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami te direktive bolj učinkovite pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v družbah, registriranih
  ki imajo sedež na njihovem ozemlju, vendar te določbe ne smejo povzročiti neutemeljene diskriminacije ali ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami te direktive bolj učinkovite pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v družbah, registriranih na njihovem ozemlju, vendar te določbe ne smejo povzročiti neutemeljene diskriminacije ali ovirati pravilnega delovanja notranjega trga.

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so v primerjavi z določbami te direktive bolj učinkovite pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v družbah, registriranih
  ki imajo sedež na njihovem ozemlju, vendar te določbe ne smejo povzročiti neutemeljene diskriminacije ali ovirati pravilnega delovanja notranjega trga.

Obrazložitev

Kraj, kjer ima družba sedež (in ne kraj, kjer je registrirana), je zanesljivejše merilo za opredelitev družb, za katere se uporablja ta direktiva.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Glej poročilo o napredku: ženske v gospodarskem odločanju v EU, marec 2012 (http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/women-on-boards_en.pdf)

1

(2)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

3

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/42

---

Mnenje Odbora regij – Sprememba direktive o presoji vplivov na okolje

2013/C 218/07

ODBOR REGIJ

| — | meni, da bi usklajeni ali skupni postopki, kot so predlagani v členu 2(3), morali biti izbirni in ne obvezni; treba bi bilo nedvoumno določiti, za katere druge pravne akte EU še velja ta določba; |
| --- | --- |

—

meni, da bi usklajeni ali skupni postopki, kot so predlagani v členu 2(3), morali biti izbirni in ne obvezni; treba bi bilo nedvoumno določiti, za katere druge pravne akte EU še velja ta določba;

| — | se ne strinja s tem, da bi, kakor je določeno v členu 5(2), obvezna določitev obsega veljala za vse primere. Za zagotavljanje ustreznega obsega in stopnje podrobnosti informacij v zvezi z okoljem je še naprej odgovoren nosilec projekta; |
| --- | --- |

—

se ne strinja s tem, da bi, kakor je določeno v členu 5(2), obvezna določitev obsega veljala za vse primere. Za zagotavljanje ustreznega obsega in stopnje podrobnosti informacij v zvezi z okoljem je še naprej odgovoren nosilec projekta;

| — | meni, da mora direktiva o PVO s členom 5(3) zajeti različne sisteme preverjanja okoljskih poročil, ki so v veljavi v državah članicah, tudi tistih, kjer se preverjanje poročil izvaja notranje – prek ustreznih organov oziroma okoljskih organov; |
| --- | --- |

—

meni, da mora direktiva o PVO s členom 5(3) zajeti različne sisteme preverjanja okoljskih poročil, ki so v veljavi v državah članicah, tudi tistih, kjer se preverjanje poročil izvaja notranje – prek ustreznih organov oziroma okoljskih organov;

| — | odobrava uvedbo minimalnega časovnega okvira – 30 dni – za posvetovanje, ki je v skladu s členom 6(7) 30 dni. Uvedbo rokov, daljših od minimalnega, pa je treba prepustiti državam članicam; |
| --- | --- |

—

odobrava uvedbo minimalnega časovnega okvira – 30 dni – za posvetovanje, ki je v skladu s členom 6(7) 30 dni. Uvedbo rokov, daljših od minimalnega, pa je treba prepustiti državam članicam;

| — | poziva, naj se spremeni sedanji člen 8(1) o odločitvi o dodelitvi soglasja, da se upoštevajo različni sistemi PVO, ki veljajo v državah članicah, in priporoča, da se v direktivi opredeli obdobje veljavnosti PVO, saj bi to bistveno prispevalo h kakovosti, s tem pa tudi k učinkovitosti presoje; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se spremeni sedanji člen 8(1) o odločitvi o dodelitvi soglasja, da se upoštevajo različni sistemi PVO, ki veljajo v državah članicah, in priporoča, da se v direktivi opredeli obdobje veljavnosti PVO, saj bi to bistveno prispevalo h kakovosti, s tem pa tudi k učinkovitosti presoje;

| — | je kritičen do določitve obvezujočega časovnega okvira za odločitve o zaključku presoje vplivov na okolje (člen 8(3)). Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopek učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic; |
| --- | --- |

—

je kritičen do določitve obvezujočega časovnega okvira za odločitve o zaključku presoje vplivov na okolje (člen 8(3)). Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopek učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic;

| — | poziva, naj se prehodna ureditev oblikuje tako, da bo treba PVO za projekte v poznejši fazi postopka zaključiti v skladu z določbami doslej veljavne direktive o PVO. |
| --- | --- |

—

poziva, naj se prehodna ureditev oblikuje tako, da bo treba PVO za projekte v poznejši fazi postopka zaključiti v skladu z določbami doslej veljavne direktive o PVO.

| Poročevalec | Marek SOWA (PL/EPP), maršal Malopoljskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje
  COM(2012) 628 final |

Poročevalec

Marek SOWA (PL/EPP), maršal Malopoljskega vojvodstva

Referenčni dokument

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje

COM(2012) 628 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   
  Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da so predlagane spremembe pravnega okvira za evropsko presojo vplivov na okolje (PVO) v marsičem potrebne in dobrodošle, vendar poudarja, da je treba pri vseh spremembah najti previdno ravnotežje med zahtevami varstva okolja na eni strani in gospodarskega razvoja na drugi strani. Če so postopki, ki omogočajo izdajo soglasja za izvedbo projekta, predolgi, to lahko ogrozi družbene in gospodarske interese ter privede do manjše konkurenčnosti EU kot celote, v mnogih primerih pa tudi ne prispeva k varstvu okolja ter zdravja in življenjskih pogojev ljudi. Spremembe, ki se nanašajo na kakovost in skladnost postopkov in dokumentov, je treba izvajati tako, da se zagotovita uspešnost in učinkovitost sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so predlagane spremembe pravnega okvira za evropsko presojo vplivov na okolje (PVO) v marsičem potrebne in dobrodošle, vendar poudarja, da je treba pri vseh spremembah najti previdno ravnotežje med zahtevami varstva okolja na eni strani in gospodarskega razvoja na drugi strani. Če so postopki, ki omogočajo izdajo soglasja za izvedbo projekta, predolgi, to lahko ogrozi družbene in gospodarske interese ter privede do manjše konkurenčnosti EU kot celote, v mnogih primerih pa tudi ne prispeva k varstvu okolja ter zdravja in življenjskih pogojev ljudi. Spremembe, ki se nanašajo na kakovost in skladnost postopkov in dokumentov, je treba izvajati tako, da se zagotovita uspešnost in učinkovitost sprejemanja odločitev;

| 2. | ugotavlja, da obstajajo resni dvomi glede nekaterih sprememb, ki bi povzročile podaljšanje glavnih faz postopka; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da obstajajo resni dvomi glede nekaterih sprememb, ki bi povzročile podaljšanje glavnih faz postopka;

| 3. | opozarja, da bo imela predlagana revizija direktive o PVO znaten vpliv na lokalne in regionalne oblasti, ki bodo imele glavno vlogo pri uresničevanju predlaganih ukrepov. V nasprotju s pričakovanji Evropske komisije OR meni, da utegnejo številne predlagane spremembe direktive o PVO povečati upravno obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti, kar zadeva organizacijo, upravljanje in izdatke. V tem okviru OR poudarja, da se je treba izogniti kakršnemu koli prenosu odgovornosti z nosilcev projekta na pristojni organ na tem področju; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bo imela predlagana revizija direktive o PVO znaten vpliv na lokalne in regionalne oblasti, ki bodo imele glavno vlogo pri uresničevanju predlaganih ukrepov. V nasprotju s pričakovanji Evropske komisije OR meni, da utegnejo številne predlagane spremembe direktive o PVO povečati upravno obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti, kar zadeva organizacijo, upravljanje in izdatke. V tem okviru OR poudarja, da se je treba izogniti kakršnemu koli prenosu odgovornosti z nosilcev projekta na pristojni organ na tem področju;

| 4. | meni, da je vsakršne dodatne stroške in upravno obremenitev javnih oblasti treba presojati glede na socialno-ekonomske in okoljske koristi, povezane s predlaganimi spremembami, tako da bi bile na daljši rok koristi večje od stroškov; |
| --- | --- |

4.

meni, da je vsakršne dodatne stroške in upravno obremenitev javnih oblasti treba presojati glede na socialno-ekonomske in okoljske koristi, povezane s predlaganimi spremembami, tako da bi bile na daljši rok koristi večje od stroškov;

| 5. | opozarja, da lahko direktiva obrodi sadove le, če bodo nacionalne, lokalne in regionalne oblasti vzpostavile dobro delujoče institucionalne strukture, ki bodo imele na voljo potrebne finančne in kadrovske vire, s katerimi bo mogoče zagotoviti dejavno sodelovanje vseh pristojnih oddelkov uprave, zlasti pa oddelkov za okolje. Poudarja trajno potrebo po nadaljnji krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, to pa bi moralo zajemati tudi tesno sodelovanje z obstoječimi nacionalnimi središči za PVO in njihovo podporo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da lahko direktiva obrodi sadove le, če bodo nacionalne, lokalne in regionalne oblasti vzpostavile dobro delujoče institucionalne strukture, ki bodo imele na voljo potrebne finančne in kadrovske vire, s katerimi bo mogoče zagotoviti dejavno sodelovanje vseh pristojnih oddelkov uprave, zlasti pa oddelkov za okolje. Poudarja trajno potrebo po nadaljnji krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, to pa bi moralo zajemati tudi tesno sodelovanje z obstoječimi nacionalnimi središči za PVO in njihovo podporo;

| 6. | poziva tudi k večji terminološki skladnosti v celotnem besedilu predloga direktive in njenih prilogah, da se poveča pravna varnost; |
| --- | --- |

6.

poziva tudi k večji terminološki skladnosti v celotnem besedilu predloga direktive in njenih prilogah, da se poveča pravna varnost;

| 7. | podpira prizadevanja za večjo kakovost okoljskih poročil, vendar meni, da bi direktiva o PVO morala zajemati različne sisteme preverjanja teh poročil, ki veljajo v državah članicah, regijah in mestih; |
| --- | --- |

7.

podpira prizadevanja za večjo kakovost okoljskih poročil, vendar meni, da bi direktiva o PVO morala zajemati različne sisteme preverjanja teh poročil, ki veljajo v državah članicah, regijah in mestih;

| 8. | meni, da nove določbe ne upoštevajo dovolj različnih sistemov PVO, ki obstajajo v državah članicah – postopek PVO in postopek za izdajo soglasja za izvedbo je na primer mogoče izvesti skupno ali ločeno. |
| --- | --- |

8.

meni, da nove določbe ne upoštevajo dovolj različnih sistemov PVO, ki obstajajo v državah članicah – postopek PVO in postopek za izdajo soglasja za izvedbo je na primer mogoče izvesti skupno ali ločeno.

B.   
  Področje uporabe (člen 1)

ODBOR REGIJ

| 9. | prosi za pojasnilo, zakaj je opredelitev projekta v členu 1(2) razširjena, da zajema tudi rušilna dela. Če se bo s to določbo v primeru rušilnih del uvedla možnost PVO za vse projekte, navedene v Prilogah I in II, bo to po mnenju OR povzročilo znatno dodatno upravno obremenitev. OR meni, da je treba obveznost izvajanja PVO v primeru rušilnih del omejiti samo na točno določene primere rušenja ali razstavljanja projekta na koncu življenjske dobe ali rušilnih del, potrebnih za izvedbo projekta, ki so omenjeni v Prilogah I in II; |
| --- | --- |

9.

prosi za pojasnilo, zakaj je opredelitev projekta v členu 1(2) razširjena, da zajema tudi rušilna dela. Če se bo s to določbo v primeru rušilnih del uvedla možnost PVO za vse projekte, navedene v Prilogah I in II, bo to po mnenju OR povzročilo znatno dodatno upravno obremenitev. OR meni, da je treba obveznost izvajanja PVO v primeru rušilnih del omejiti samo na točno določene primere rušenja ali razstavljanja projekta na koncu življenjske dobe ali rušilnih del, potrebnih za izvedbo projekta, ki so omenjeni v Prilogah I in II;

| 10. | poziva, naj se ponovno proučita opredelitev „soglasja“ in njegova uporaba v predpisih direktive, saj sta prenos in izvajanje direktive o storitvah (Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu) v državah članicah omogočila odpravo zahteve po pridobitvi predhodnih soglasij za izvajanje določenih storitev in nadomestitev teh soglasij z naknadnim nadzorom; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se ponovno proučita opredelitev „soglasja“ in njegova uporaba v predpisih direktive, saj sta prenos in izvajanje direktive o storitvah (Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu) v državah članicah omogočila odpravo zahteve po pridobitvi predhodnih soglasij za izvajanje določenih storitev in nadomestitev teh soglasij z naknadnim nadzorom;

| 11. | izraža zadovoljstvo, da za projekte, katerih edini namen je nacionalna obramba ali civilna zaščita, ne velja obveznost izvajanja PVO. Da se ta določba ne bo zlorabljala in da ne bo preveč projektov izključenih iz postopkov PVO, bi se v direktivo lahko vključil seznam s primeri projektov z namenom civilne zaščite, pri tem pa je treba upoštevati tudi projekte, ki imajo podporo Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da za projekte, katerih edini namen je nacionalna obramba ali civilna zaščita, ne velja obveznost izvajanja PVO. Da se ta določba ne bo zlorabljala in da ne bo preveč projektov izključenih iz postopkov PVO, bi se v direktivo lahko vključil seznam s primeri projektov z namenom civilne zaščite, pri tem pa je treba upoštevati tudi projekte, ki imajo podporo Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| 12. | izraža obžalovanje, da predlog ne prinaša revizije Prilog I in II, saj je bila tako zamujena priložnost, da se prilogi pregledata in njuno področje uporabe po potrebi omeji na podlagi dosedanjih izkušenj, ter ponovno poziva k določitvi minimalnih pragov EU, da se tako poveča pravna jasnost. S tem bi se zmanjšale razlike pri obravnavi podjetij v EU ter upravna in finančna obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti v državah članicah. Opaziti je, da nekatere države članice pri določanju zgornjih pragov pogosto presežejo diskrecijsko pravico, ker upoštevajo samo nekatera izbirna merila, določena v Prilogi III, ali pa zato, ker nekatere projekte že vnaprej izključijo. Pri poenotenju pragov bi bilo treba upoštevati tudi mejne vrednosti in merila, ki se uporabljajo v Direktivi 2010/75/EU o industrijskih emisijah. |
| --- | --- |

12.

izraža obžalovanje, da predlog ne prinaša revizije Prilog I in II, saj je bila tako zamujena priložnost, da se prilogi pregledata in njuno področje uporabe po potrebi omeji na podlagi dosedanjih izkušenj, ter ponovno poziva k določitvi minimalnih pragov EU, da se tako poveča pravna jasnost. S tem bi se zmanjšale razlike pri obravnavi podjetij v EU ter upravna in finančna obremenitev lokalnih in regionalnih oblasti v državah članicah. Opaziti je, da nekatere države članice pri določanju zgornjih pragov pogosto presežejo diskrecijsko pravico, ker upoštevajo samo nekatera izbirna merila, določena v Prilogi III, ali pa zato, ker nekatere projekte že vnaprej izključijo. Pri poenotenju pragov bi bilo treba upoštevati tudi mejne vrednosti in merila, ki se uporabljajo v Direktivi 2010/75/EU o industrijskih emisijah.

C.   
  „Točka, kjer se vse ureja na enem mestu“ (usklajeni ali skupni postopki) – člen 2(3)

ODBOR REGIJ

| 13. | meni, da bi usklajeni ali skupni postopki morali biti izbirni in ne obvezni, kot predlaga Evropska komisija; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi usklajeni ali skupni postopki morali biti izbirni in ne obvezni, kot predlaga Evropska komisija;

| 14. | zaradi večje pravne jasnosti poziva, da se v členu 2(3) nedvoumno določi, za katere druge pravne akte EU še velja ta določba; |
| --- | --- |

14.

zaradi večje pravne jasnosti poziva, da se v členu 2(3) nedvoumno določi, za katere druge pravne akte EU še velja ta določba;

| 15. | opozarja, da uvedba enotne točke za presojo vplivov na okolje, kjer se „vse ureja na enem mestu“, ne bi smela pomeniti večjih kadrovskih potreb in višjih stroškov, ki so nesorazmerni s koristmi, ki bi jih to prineslo pri izvajanju presoje vplivov na okolje; poziva, da se pojasni, ali se določba, po kateri „države članice imenujejo en organ, ki je odgovoren za pospeševanje izdaje postopka soglasja za vsak projekt“, nanaša samo na projekte, pri katerih se uporablja usklajeni ali skupni postopek, ali za vse projekte nasploh. V nekaterih državah članicah bi bilo zaradi posebne hierarhije in pristojnosti različnih organov, ki so vključeni v ta proces, takšno obveznost zelo težko izpolniti. V primeru držav članic, v katerih je postopek PVO že vključen v postopek izdaje soglasja za izvedbo in ga izvaja organ, ki je pristojen za izdajo takšnega soglasja, bi veljalo dodati, da je „en organ“, o katerem je govor v predlogu, lahko prav ta organ. |
| --- | --- |

15.

opozarja, da uvedba enotne točke za presojo vplivov na okolje, kjer se „vse ureja na enem mestu“, ne bi smela pomeniti večjih kadrovskih potreb in višjih stroškov, ki so nesorazmerni s koristmi, ki bi jih to prineslo pri izvajanju presoje vplivov na okolje; poziva, da se pojasni, ali se določba, po kateri „države članice imenujejo en organ, ki je odgovoren za pospeševanje izdaje postopka soglasja za vsak projekt“, nanaša samo na projekte, pri katerih se uporablja usklajeni ali skupni postopek, ali za vse projekte nasploh. V nekaterih državah članicah bi bilo zaradi posebne hierarhije in pristojnosti različnih organov, ki so vključeni v ta proces, takšno obveznost zelo težko izpolniti. V primeru držav članic, v katerih je postopek PVO že vključen v postopek izdaje soglasja za izvedbo in ga izvaja organ, ki je pristojen za izdajo takšnega soglasja, bi veljalo dodati, da je „en organ“, o katerem je govor v predlogu, lahko prav ta organ.

D.   
  Novi elementi, ki jih je treba upoštevati v presoji vplivov na okolje (člen 3), v postopku predhodne preveritve (Priloga III) in v okoljskem poročilu (člen 5(1), Priloga IV)

ODBOR REGIJ

| 16. | poziva k večji skladnosti med terminologijo in stopnjo podrobnosti v členu 3 in Prilogah III in IV. V skladu s Prilogo IV je treba tudi natančneje opredeliti vidike, omenjene v členu 3, na primer kar zadeva rabo in izkoriščanje zemljišč, ekosisteme in njihove funkcije ter „tveganja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“; poziva k temu, da se nekatera naštevanja (npr. točka 5: „med drugim“) dopolnijo tako, da bo seznam dokončen, s čimer se prepreči razširitev obsega preverjanja; |
| --- | --- |

16.

poziva k večji skladnosti med terminologijo in stopnjo podrobnosti v členu 3 in Prilogah III in IV. V skladu s Prilogo IV je treba tudi natančneje opredeliti vidike, omenjene v členu 3, na primer kar zadeva rabo in izkoriščanje zemljišč, ekosisteme in njihove funkcije ter „tveganja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek“; poziva k temu, da se nekatera naštevanja (npr. točka 5: „med drugim“) dopolnijo tako, da bo seznam dokončen, s čimer se prepreči razširitev obsega preverjanja;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj čim prej po začetku veljavnosti te spremenjene direktive predloži smernice glede metod za oceno lokalnega vpliva projekta na podnebne spremembe, pa tudi izpostavljenosti, ranljivosti in odpornosti določenega okolja na tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj čim prej po začetku veljavnosti te spremenjene direktive predloži smernice glede metod za oceno lokalnega vpliva projekta na podnebne spremembe, pa tudi izpostavljenosti, ranljivosti in odpornosti določenega okolja na tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek;

| 18. | poziva k vključitvi ciljev varstva okolja, opredeljenih na lokalni in regionalni ravni, v zadnji odstavek točke 5 Priloge IV; |
| --- | --- |

18.

poziva k vključitvi ciljev varstva okolja, opredeljenih na lokalni in regionalni ravni, v zadnji odstavek točke 5 Priloge IV;

| 19. | podpira poziv Sveta k nadaljnji razjasnitvi pojma „razumne alternative“, uporabljenega v direktivi, in ocene stanja okolja v primeru, da se projekt ne bi izvedel (osnovni scenarij). Za „razumne alternative“ bi bilo treba priznati samo tiste alternativne rešitve, ki so sorazmerne glede na cilje, so skladne s pravnimi akti EU in so ustrezne glede na stopnjo načrtovanja in vrsto določenega projekta. |
| --- | --- |

19.

podpira poziv Sveta k nadaljnji razjasnitvi pojma „razumne alternative“, uporabljenega v direktivi, in ocene stanja okolja v primeru, da se projekt ne bi izvedel (osnovni scenarij). Za „razumne alternative“ bi bilo treba priznati samo tiste alternativne rešitve, ki so sorazmerne glede na cilje, so skladne s pravnimi akti EU in so ustrezne glede na stopnjo načrtovanja in vrsto določenega projekta.

E.   
  Postopek predhodne preveritve – člen 4, Priloga II.A, Priloga III

ODBOR REGIJ

| 20. | z zadovoljstvom sprejema splošno namero Evropske komisije, da se racionalizira postopek predhodne preveritve in izboljša skladnost pristopov držav članic, s čimer se zagotovi, da se PVO zahteva samo, kadar je jasno, da obstajajo pomembni vplivi na okolje; |
| --- | --- |

20.

z zadovoljstvom sprejema splošno namero Evropske komisije, da se racionalizira postopek predhodne preveritve in izboljša skladnost pristopov držav članic, s čimer se zagotovi, da se PVO zahteva samo, kadar je jasno, da obstajajo pomembni vplivi na okolje;

| 21. | kritično presoja nove določbe, ki dajejo vtis, da postopek predhodne preveritve postaja „mini PVO“. Iz prilog II.A in III je razvidno, da se v praksi poročilo o oceni predloži ne glede na to, ali ima projekt znatne učinke ali ne. Razlika je v tem, da tu ni ocene alternativnih možnosti. Namesto tega bi bilo treba predhodno preveritev izvajati s pomočjo kontrolnega seznama, s katerim bi lokalnim in regionalnim oblastem zagotovili preproste mehanizme za določitev posegov, ki nimajo večjega vpliva. V skladu s predlagano spremembo člena 4(3) nosilec projekta poleg tega za vse projekte, ki so našteti v Prilogi II direktive, priskrbi informacije o značilnostih projekta, njegovem možnem vplivu na okolje in predvidenih ukrepih, da se v skladu z informacijami, navedenimi v novi Prilogi II.A, preprečijo ali zmanjšajo pomembni vplivi. To je v nasprotju z rešitvijo, ki jo dopušča člen 4(2), po kateri lahko države članice odločijo, ali bodo uporabile oba postopka, omenjena v odstavkih a) in b). Poleg tega bi bilo treba pojasniti uporabo pragov, omenjeno v členu 4(2)(b), in opredeliti, ali lahko države članice te pragove določajo same na podlagi meril iz Priloge III ali pa jih določi direktiva; |
| --- | --- |

21.

kritično presoja nove določbe, ki dajejo vtis, da postopek predhodne preveritve postaja „mini PVO“. Iz prilog II.A in III je razvidno, da se v praksi poročilo o oceni predloži ne glede na to, ali ima projekt znatne učinke ali ne. Razlika je v tem, da tu ni ocene alternativnih možnosti. Namesto tega bi bilo treba predhodno preveritev izvajati s pomočjo kontrolnega seznama, s katerim bi lokalnim in regionalnim oblastem zagotovili preproste mehanizme za določitev posegov, ki nimajo večjega vpliva. V skladu s predlagano spremembo člena 4(3) nosilec projekta poleg tega za vse projekte, ki so našteti v Prilogi II direktive, priskrbi informacije o značilnostih projekta, njegovem možnem vplivu na okolje in predvidenih ukrepih, da se v skladu z informacijami, navedenimi v novi Prilogi II.A, preprečijo ali zmanjšajo pomembni vplivi. To je v nasprotju z rešitvijo, ki jo dopušča člen 4(2), po kateri lahko države članice odločijo, ali bodo uporabile oba postopka, omenjena v odstavkih a) in b). Poleg tega bi bilo treba pojasniti uporabo pragov, omenjeno v členu 4(2)(b), in opredeliti, ali lahko države članice te pragove določajo same na podlagi meril iz Priloge III ali pa jih določi direktiva;

| 22. | opozarja tudi na to, da so določbe v Prilogi III o izbirnih merilih iz člena 4(4) v mnogih pogledih veliko strožje od tistih v sedanji zakonodaji. Tako so v Prilogi III poleg mnogih podrobnih navedb tudi številna dodatna merila, ki jih je treba upoštevati (tveganja za naravne katastrofe, vplivi na podnebne spremembe, kmetijska območja z visoko naravno vrednostjo ipd.), čeprav deloma niso neposredno povezana s projektom in v določenih primerih presegajo postopek preverjanja odločitve o odobritvi. Podnebne spremembe so globalen pojav, ki ga je s prostorskega in časovnega vidika le težko natančno določiti in se trenutno lahko simulira le z dragimi računalniškimi modeli. Na ravni projektov so se doslej po potrebi upoštevali kvečjemu vplivi na lokalno podnebje. Če pa bodo v ospredju okoljske presoje odslej globalne podnebne spremembe, obstaja bojazen, da se bodo povečali stroški za nosilce projektov, ki bodo vodili k vprašljivim strokovnim izsledkom in bodo nesorazmerni, saj točkovni in linijski projekti le malo vplivajo na podnebne spremembe. Zato poziva, naj se pripravi izčrpen seznam projektov, za katere velja ta določba; opozarja, da je predlagana sprememba v nasprotju z načelom subsidiarnosti. Dodatne podrobne navedbe, ki so predvidene, in določitev dodatnih meril so v nasprotju z načelom iz uvodne izjave 11 v direktivi o PVO, da morajo države članice imeti možnost upoštevati nacionalne posebnosti, da bodo lahko sprejele ustrezno odločitev. Merila, ki jih je treba upoštevati, so tako obsežna oz. tako podrobna, da presegajo raven, ki jo je treba predpisati za vso EU. |
| --- | --- |

22.

opozarja tudi na to, da so določbe v Prilogi III o izbirnih merilih iz člena 4(4) v mnogih pogledih veliko strožje od tistih v sedanji zakonodaji. Tako so v Prilogi III poleg mnogih podrobnih navedb tudi številna dodatna merila, ki jih je treba upoštevati (tveganja za naravne katastrofe, vplivi na podnebne spremembe, kmetijska območja z visoko naravno vrednostjo ipd.), čeprav deloma niso neposredno povezana s projektom in v določenih primerih presegajo postopek preverjanja odločitve o odobritvi. Podnebne spremembe so globalen pojav, ki ga je s prostorskega in časovnega vidika le težko natančno določiti in se trenutno lahko simulira le z dragimi računalniškimi modeli. Na ravni projektov so se doslej po potrebi upoštevali kvečjemu vplivi na lokalno podnebje. Če pa bodo v ospredju okoljske presoje odslej globalne podnebne spremembe, obstaja bojazen, da se bodo povečali stroški za nosilce projektov, ki bodo vodili k vprašljivim strokovnim izsledkom in bodo nesorazmerni, saj točkovni in linijski projekti le malo vplivajo na podnebne spremembe. Zato poziva, naj se pripravi izčrpen seznam projektov, za katere velja ta določba; opozarja, da je predlagana sprememba v nasprotju z načelom subsidiarnosti. Dodatne podrobne navedbe, ki so predvidene, in določitev dodatnih meril so v nasprotju z načelom iz uvodne izjave 11 v direktivi o PVO, da morajo države članice imeti možnost upoštevati nacionalne posebnosti, da bodo lahko sprejele ustrezno odločitev. Merila, ki jih je treba upoštevati, so tako obsežna oz. tako podrobna, da presegajo raven, ki jo je treba predpisati za vso EU.

F.   
  Določitev obsega presoje – člen 5(2)

ODBOR REGIJ

| 23. | z zadovoljstvom ugotavlja, da predlog Evropske komisije za uvedbo obvezne določitve obsega presoje upošteva prejšnje priporočilo OR glede izboljšanja kakovosti informacij in racionalizacije postopka PVO. Vendar pa se ne strinja s tem, da bi ta obveznost veljala brez izjeme. Za zagotavljanje ustreznega obsega in stopnje podrobnosti informacij v zvezi z okoljem je še naprej odgovoren nosilec projekta. Preprečiti je treba, da bi se stroški za nosilce projekta in udeležene organe močno povečali; |
| --- | --- |

23.

z zadovoljstvom ugotavlja, da predlog Evropske komisije za uvedbo obvezne določitve obsega presoje upošteva prejšnje priporočilo OR glede izboljšanja kakovosti informacij in racionalizacije postopka PVO. Vendar pa se ne strinja s tem, da bi ta obveznost veljala brez izjeme. Za zagotavljanje ustreznega obsega in stopnje podrobnosti informacij v zvezi z okoljem je še naprej odgovoren nosilec projekta. Preprečiti je treba, da bi se stroški za nosilce projekta in udeležene organe močno povečali;

| 24. | priporoča dopolnitev določitve obsega z uvedbo smernic Evropske komisije ali nacionalnih smernic o vsebini, ki se konkretno nanaša na posamezni sektor, in sicer v primerih, ko to lahko prispeva k zagotavljanju kakovosti PVO in k zbiranju vseh vidikov, pomembnih za odločitev; |
| --- | --- |

24.

priporoča dopolnitev določitve obsega z uvedbo smernic Evropske komisije ali nacionalnih smernic o vsebini, ki se konkretno nanaša na posamezni sektor, in sicer v primerih, ko to lahko prispeva k zagotavljanju kakovosti PVO in k zbiranju vseh vidikov, pomembnih za odločitev;

| 25. | kritično ocenjuje predlog v členu 5(2)(a) o odločitvah in mnenjih, ki jih je treba pridobiti, in predlog v členu 5(2)(c) o posameznih fazah postopka in njihovem trajanju, ki jih določi pristojni organ, ter predlog v členu 5(2)(d) o razumnih alternativnih možnostih v zvezi s predlaganim projektom in njegovih posebnih značilnostih. |
| --- | --- |

25.

kritično ocenjuje predlog v členu 5(2)(a) o odločitvah in mnenjih, ki jih je treba pridobiti, in predlog v členu 5(2)(c) o posameznih fazah postopka in njihovem trajanju, ki jih določi pristojni organ, ter predlog v členu 5(2)(d) o razumnih alternativnih možnostih v zvezi s predlaganim projektom in njegovih posebnih značilnostih.

G.   
  Izboljševanje kakovosti okoljskih poročil – člen 5(3)

ODBOR REGIJ

| 26. | meni, da mora obveznost zagotavljanja kakovosti okoljskih poročil nositi nosilec projekta. Treba je ohraniti razlikovanje med zagotavljanjem kakovosti med pripravo poročila, kar je dolžnost nosilca projekta, in nadzorom poročil, ki ga izvaja pristojni organ; vendar priznava, da je treba okrepiti nadzor kakovosti poročil, da se zajamči neodvisnost analiz od nosilca projekta; |
| --- | --- |

26.

meni, da mora obveznost zagotavljanja kakovosti okoljskih poročil nositi nosilec projekta. Treba je ohraniti razlikovanje med zagotavljanjem kakovosti med pripravo poročila, kar je dolžnost nosilca projekta, in nadzorom poročil, ki ga izvaja pristojni organ; vendar priznava, da je treba okrepiti nadzor kakovosti poročil, da se zajamči neodvisnost analiz od nosilca projekta;

| 27. | meni, da mora direktiva o PVO zajeti različne sisteme preverjanja okoljskih poročil, ki so v veljavi v državah članicah ter pri lokalnih in regionalnih oblasteh. Obstoječi sistemi ne predvidevajo le sodelovanja z zunanjimi strokovnjaki in odbori strokovnjakov, kot je navedeno v predlogu Evropske komisije, marveč tudi z drugimi sistemi, kakršni obstajajo v starejših državah članicah, kjer se preverjanje poročil izvaja notranje – prek ustreznih organov oziroma okoljskih organov. |
| --- | --- |

27.

meni, da mora direktiva o PVO zajeti različne sisteme preverjanja okoljskih poročil, ki so v veljavi v državah članicah ter pri lokalnih in regionalnih oblasteh. Obstoječi sistemi ne predvidevajo le sodelovanja z zunanjimi strokovnjaki in odbori strokovnjakov, kot je navedeno v predlogu Evropske komisije, marveč tudi z drugimi sistemi, kakršni obstajajo v starejših državah članicah, kjer se preverjanje poročil izvaja notranje – prek ustreznih organov oziroma okoljskih organov.

H.   
  Javna posvetovanja – člena 6 in 7

ODBOR REGIJ

| 28. | meni, da je direktiva o PVO ključni instrument za zagotavljanje udeležbe državljanov na lokalni in regionalni ravni, s katerim je mogoče upoštevati lokalno znanje in hkrati ugotoviti posledice z vidika stroškov in usposobljenosti; zato pozdravlja uvedbo minimalnega časovnega okvira – 30 dni – za posvetovanje, ki je v skladu s členom 6(7). Uvedbo rokov, daljših od minimalnega, pa je treba prepustiti državam članicam. Za mnoga podjetja in javne nosilce projektov bi bil postopek sicer preveč zamuden, saj bi lahko zadevna javnost vztrajala pri uveljavljanju celotnega časovnega okvira, ki je 60 do največ 90 dni, iz člena 6(7). Ti najdaljši roki bi otežili vključitev presoje vplivov na okolje v obvezen postopek odobritve in so v nasprotju s ciljem, da se pospeši načrtovanje. Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopke učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic; |
| --- | --- |

28.

meni, da je direktiva o PVO ključni instrument za zagotavljanje udeležbe državljanov na lokalni in regionalni ravni, s katerim je mogoče upoštevati lokalno znanje in hkrati ugotoviti posledice z vidika stroškov in usposobljenosti; zato pozdravlja uvedbo minimalnega časovnega okvira – 30 dni – za posvetovanje, ki je v skladu s členom 6(7). Uvedbo rokov, daljših od minimalnega, pa je treba prepustiti državam članicam. Za mnoga podjetja in javne nosilce projektov bi bil postopek sicer preveč zamuden, saj bi lahko zadevna javnost vztrajala pri uveljavljanju celotnega časovnega okvira, ki je 60 do največ 90 dni, iz člena 6(7). Ti najdaljši roki bi otežili vključitev presoje vplivov na okolje v obvezen postopek odobritve in so v nasprotju s ciljem, da se pospeši načrtovanje. Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopke učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic;

| 29. | ob upoštevanju interesov vseh zainteresiranih strani in načela, da je vsako odločitev treba sprejeti brez neupravičenih zamud, predlaga uvedbo razumnih časovnih omejitev glede posredovanja informacij in priprave postopka odločanja. |
| --- | --- |

29.

ob upoštevanju interesov vseh zainteresiranih strani in načela, da je vsako odločitev treba sprejeti brez neupravičenih zamud, predlaga uvedbo razumnih časovnih omejitev glede posredovanja informacij in priprave postopka odločanja.

I.   
  Izdaja soglasja za izvedbo projekta – člen 8

ODBOR REGIJ

| 30. | poudarja, da morajo biti nove določbe v členu 8(1) dovolj prožne, da upoštevajo različne sisteme PVO, ki veljajo v državah članicah. V nekaterih državah članicah je PVO ločen postopek okoljskih organov, po katerem drug pristojni organ – šele po pozitivni PVO – izda soglasje k izvedbi projekta, to soglasje pa mora biti skladno z določbami v opravljeni PVO. V drugih državah članicah je PVO del postopka izdaje soglasja za izvedbo projekta; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morajo biti nove določbe v členu 8(1) dovolj prožne, da upoštevajo različne sisteme PVO, ki veljajo v državah članicah. V nekaterih državah članicah je PVO ločen postopek okoljskih organov, po katerem drug pristojni organ – šele po pozitivni PVO – izda soglasje k izvedbi projekta, to soglasje pa mora biti skladno z določbami v opravljeni PVO. V drugih državah članicah je PVO del postopka izdaje soglasja za izvedbo projekta;

| 31. | opozarja na kritike glede nezadostnega upoštevanja integriranega sistema, ki je vzpostavljen v nekaterih državah članicah, v členu 8, saj te določbe vzpostavljajo nove materialne predpogoje, ki vodijo v nasprotje ali pa v podvajanje med zakonodajo EU in zakonodajo držav članic na tem področju. Zato teh določb ne bi smeli vključiti v direktivo o PVO, ki naj bi bila izključno postopkovne narave; |
| --- | --- |

31.

opozarja na kritike glede nezadostnega upoštevanja integriranega sistema, ki je vzpostavljen v nekaterih državah članicah, v členu 8, saj te določbe vzpostavljajo nove materialne predpogoje, ki vodijo v nasprotje ali pa v podvajanje med zakonodajo EU in zakonodajo držav članic na tem področju. Zato teh določb ne bi smeli vključiti v direktivo o PVO, ki naj bi bila izključno postopkovne narave;

| 32. | opozarja na možne postopkovne probleme, povezane z novimi predpisi v členu 8(2), ki določajo, da v primeru projekta s pomembnimi škodljivimi vplivi na okolje pristojni organ – v sodelovanju z okoljskimi organi in z nosilcem projekta – preveri, ali je treba okoljsko poročilo pregledati in spremeniti projekt in ali so potrebni dodatni blažilni ali kompenzacijski ukrepi; |
| --- | --- |

32.

opozarja na možne postopkovne probleme, povezane z novimi predpisi v členu 8(2), ki določajo, da v primeru projekta s pomembnimi škodljivimi vplivi na okolje pristojni organ – v sodelovanju z okoljskimi organi in z nosilcem projekta – preveri, ali je treba okoljsko poročilo pregledati in spremeniti projekt in ali so potrebni dodatni blažilni ali kompenzacijski ukrepi;

| 33. | opozarja, da ohranitev dolgega obdobja za postopek izdaje soglasja za izvedbo projekta povzroča resnično nevarnost pogoste uporabe člena 8(4) predloga spremembe direktive, ki določa, da pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da ohranitev dolgega obdobja za postopek izdaje soglasja za izvedbo projekta povzroča resnično nevarnost pogoste uporabe člena 8(4) predloga spremembe direktive, ki določa, da pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov;

| 34. | priporoča, da se v direktivi opredeli obdobje veljavnosti PVO, saj bi to bistveno prispevalo h kakovosti, s tem pa tudi k učinkovitosti presoje; |
| --- | --- |

34.

priporoča, da se v direktivi opredeli obdobje veljavnosti PVO, saj bi to bistveno prispevalo h kakovosti, s tem pa tudi k učinkovitosti presoje;

| 35. | je kritičen do določitve obvezujočega časovnega okvira za odločitve o zaključku presoje vplivov na okolje (člen 8(3)). Za številna podjetja in javne nosilce projektov to lahko pomeni neutemeljeno podaljševanje postopka; po drugi strani pa v členu 8(3) ni dovolj upoštevano dejstvo, da so za velike infrastrukturne projekte potrebne obsežne in dolgotrajne ocene, ki jih v predvidenem časovnem okviru ni mogoče izvesti tako, da so izpolnjeni potrebni standardi kakovosti. Zato kljub uvodni izjavi 22 obstaja nevarnost, da bi konkretni časovni okvir, če bo uveden, lahko privedel do znižanja visokih standardov varstva okolja, kar bi imelo tudi negativne posledice za pravno varnost. Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopek učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic. |
| --- | --- |

35.

je kritičen do določitve obvezujočega časovnega okvira za odločitve o zaključku presoje vplivov na okolje (člen 8(3)). Za številna podjetja in javne nosilce projektov to lahko pomeni neutemeljeno podaljševanje postopka; po drugi strani pa v členu 8(3) ni dovolj upoštevano dejstvo, da so za velike infrastrukturne projekte potrebne obsežne in dolgotrajne ocene, ki jih v predvidenem časovnem okviru ni mogoče izvesti tako, da so izpolnjeni potrebni standardi kakovosti. Zato kljub uvodni izjavi 22 obstaja nevarnost, da bi konkretni časovni okvir, če bo uveden, lahko privedel do znižanja visokih standardov varstva okolja, kar bi imelo tudi negativne posledice za pravno varnost. Namesto z določitvijo časovnega okvira je mogoče postopek učinkoviteje pospešiti z diferenciranimi nacionalnimi ureditvami posameznih držav članic.

J.   
  Spremljanje pomembnih škodljivih vplivov na okolje ter blažilnih in kompenzacijskih ukrepov – člen 8(2) in (9), Priloga IV

ODBOR REGIJ

| 36. | poziva k poenotenju različnih terminov za kompenzacijske ukrepe v predlaganem besedilu (v členu 8(2) na primer „kompenzacijski ukrepi“, v členu 9 in v Prilogi IV pa „ukrepi za izravnavanje“); |
| --- | --- |

36.

poziva k poenotenju različnih terminov za kompenzacijske ukrepe v predlaganem besedilu (v členu 8(2) na primer „kompenzacijski ukrepi“, v členu 9 in v Prilogi IV pa „ukrepi za izravnavanje“);

| 37. | opozarja, da pri spremljanju ne bi smeli podcenjevati potrebe po natančni analizi pomembnih vplivov ter njihovi blažitvi in kompenzaciji, ki bi jih opravil nosilec projekta, pa tudi načela preprečevanja in previdnostnega načela. To kaže, da negotovost glede pomembnih vplivov načrtovanega projekta ne bi smela voditi v položaj, v katerem bi namesto iskanja blažilnih in kompenzacijskih ukrepov dovolili izvajanje projekta, zahtevali pa bi samo spremljanje; to kasneje lahko povzroči težave pri ponovni spremembi projekta glede na povzročene vplive. Drugi odstavek člena 8(2) je treba obravnavati kritično. V skladu z njim je treba spremljati izvajanje in učinkovitost blažilnih in kompenzacijskih ukrepov, kar je na koncu isto kot nadzor. Pri tem ni jasno, zakaj naj bi pristojni organ zahteval ukrepe za spremljanje pomembnih škodljivih vplivov za okolje, če je prepričan v učinkovitost načrtovanih blažilnih in kompenzacijskih ukrepov, saj v zvezi s tem obstajajo že številne praktične izkušnje. Zahteva za nadzor brez izjeme je nesorazmerna in bi nosilce projekta nevzdržno obremenila. Odločitev o tem, ali je spremljanje pomembnih škodljivih vplivov na okolje nujno, praviloma lahko sprejme pristojni organ samo za vsak posamezni primer posebej. |
| --- | --- |

37.

opozarja, da pri spremljanju ne bi smeli podcenjevati potrebe po natančni analizi pomembnih vplivov ter njihovi blažitvi in kompenzaciji, ki bi jih opravil nosilec projekta, pa tudi načela preprečevanja in previdnostnega načela. To kaže, da negotovost glede pomembnih vplivov načrtovanega projekta ne bi smela voditi v položaj, v katerem bi namesto iskanja blažilnih in kompenzacijskih ukrepov dovolili izvajanje projekta, zahtevali pa bi samo spremljanje; to kasneje lahko povzroči težave pri ponovni spremembi projekta glede na povzročene vplive. Drugi odstavek člena 8(2) je treba obravnavati kritično. V skladu z njim je treba spremljati izvajanje in učinkovitost blažilnih in kompenzacijskih ukrepov, kar je na koncu isto kot nadzor. Pri tem ni jasno, zakaj naj bi pristojni organ zahteval ukrepe za spremljanje pomembnih škodljivih vplivov za okolje, če je prepričan v učinkovitost načrtovanih blažilnih in kompenzacijskih ukrepov, saj v zvezi s tem obstajajo že številne praktične izkušnje. Zahteva za nadzor brez izjeme je nesorazmerna in bi nosilce projekta nevzdržno obremenila. Odločitev o tem, ali je spremljanje pomembnih škodljivih vplivov na okolje nujno, praviloma lahko sprejme pristojni organ samo za vsak posamezni primer posebej.

K.   
  Spremljanje izvajanja direktive v državah članicah – člen 12(2)

ODBOR REGIJ

| 38. | se seznanja s kritikami glede dodatne upravne obremenitve za države članice ter lokalne in regionalne oblasti zaradi zbiranja in zagotavljanja novih informacij, ki jih z namenom spremljanja izvajanja direktive zahteva Evropska komisija s predlaganim členom 12(2) direktive. |
| --- | --- |

38.

se seznanja s kritikami glede dodatne upravne obremenitve za države članice ter lokalne in regionalne oblasti zaradi zbiranja in zagotavljanja novih informacij, ki jih z namenom spremljanja izvajanja direktive zahteva Evropska komisija s predlaganim členom 12(2) direktive.

L.   
  Podelitev pooblastila Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov, ki se nanašajo na priloge II.A, III in IV – člen 12a

ODBOR REGIJ

| 39. | izraža nasprotovanje podelitvi pooblastila Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov za lažjo prilagoditev Prilog II.A, III in IV znanstvenemu in tehničnemu napredku. Meni, da bi za vse priloge moral veljati običajen zakonodajni postopek, saj so tesno povezane z zahtevami na področju PVO, ki jih vsebuje direktiva. |
| --- | --- |

39.

izraža nasprotovanje podelitvi pooblastila Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov za lažjo prilagoditev Prilog II.A, III in IV znanstvenemu in tehničnemu napredku. Meni, da bi za vse priloge moral veljati običajen zakonodajni postopek, saj so tesno povezane z zahtevami na področju PVO, ki jih vsebuje direktiva.

M.   
  Prehodna ureditev

| 40. | poziva, naj se prehodna ureditev iz člena 3 oblikuje tako, da bo treba PVO za projekte v poznejši fazi postopka zaključiti v skladu z določbami doslej veljavne direktive o PVO. To bi veljalo za primere, ko je okoljsko poročilo v skladu s členom 5 že pripravljeno ali javnost s projektom že seznanjena. |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se prehodna ureditev iz člena 3 oblikuje tako, da bo treba PVO za projekte v poznejši fazi postopka zaključiti v skladu z določbami doslej veljavne direktive o PVO. To bi veljalo za primere, ko je okoljsko poročilo v skladu s členom 5 že pripravljeno ali javnost s projektom že seznanjena.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

člen 2(3) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za projekte, za katere obveznost izvajanja presoj vplivov na okolje hkrati izhaja že iz te direktive in druge zakonodaje Unije, veljajo usklajeni ali skupni postopki, ki izpolnjujejo zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije. | Za projekte, za katere obveznost izvajanja presoj vplivov na okolje hkrati izhaja že iz te direktive in druge zakonodaje Unije, lahko veljajo usklajeni ali skupni postopki, ki izpolnjujejo zahteve iz ustrezne
  naslednjih zakonodaje
  nih aktov Unije: direktive o industrijskih emisijah, direktive o habitatih, okvirne direktive o vodah, okvirne direktive o morski strategiji, pa tudi direktive o energetski učinkovitosti. |
| ... | ... |
| Države članice imenujejo en organ, ki je odgovoren za pospeševanje izdaje postopka soglasja za vsak projekt. | Države članice imenujejo en organ ali organe, ki je odgovoren oziroma so odgovorni za pospeševanje izdaje postopka
  ov presoje vplivov na okolje – ta organ je lahko organ, ki izdaja soglasja za vsak projekt. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za projekte, za katere obveznost izvajanja presoj vplivov na okolje hkrati izhaja že iz te direktive in druge zakonodaje Unije, veljajo usklajeni ali skupni postopki, ki izpolnjujejo zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije.

Za projekte, za katere obveznost izvajanja presoj vplivov na okolje hkrati izhaja že iz te direktive in druge zakonodaje Unije, lahko veljajo usklajeni ali skupni postopki, ki izpolnjujejo zahteve iz ustrezne
  naslednjih zakonodaje
  nih aktov Unije: direktive o industrijskih emisijah, direktive o habitatih, okvirne direktive o vodah, okvirne direktive o morski strategiji, pa tudi direktive o energetski učinkovitosti.

...

...

Države članice imenujejo en organ, ki je odgovoren za pospeševanje izdaje postopka soglasja za vsak projekt.

Države članice imenujejo en organ ali organe, ki je odgovoren oziroma so odgovorni za pospeševanje izdaje postopka
  ov presoje vplivov na okolje – ta organ je lahko organ, ki izdaja soglasja za vsak projekt.

Obrazložitev

Usklajeni ali skupni postopki bi morali biti izbirnega in ne obveznega značaja. Za večjo pravno jasnost je treba jasno opredeliti, za katere zakonodajne akte Unije bi veljala ta določba. Predlagana sprememba je posledica tega, da bo v nekaterih državah članicah zaradi posebne hierarhije in pristojnosti različnih organov, ki so vključeni v ta proces, takšno obveznost zelo težko izpolniti.

Predlog spremembe 2

Člen 3 direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Presoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer in v skladu s členi 4 do 11 opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne pomembne vplive projekta na naslednje dejavnike: | Presoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer in v skladu s členi 4 do 11 opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne pomembne vplive projekta na naslednje dejavnike: |
| (a) | prebivalstvo, zdravje ljudi in biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrste in habitate, ki so zavarovani v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (*) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (**); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Presoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer in v skladu s členi 4 do 11 opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne pomembne vplive projekta na naslednje dejavnike:

Presoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer in v skladu s členi 4 do 11 opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne pomembne vplive projekta na naslednje dejavnike:

(a)

prebivalstvo, zdravje ljudi in biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrste in habitate, ki so zavarovani v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (*) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (**);

| (a) | prebivalstvo, zdravje ljudi in biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrste in habitate, ki so zavarovani v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (*) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (**); |
| --- | --- |

(a)

prebivalstvo, zdravje ljudi in biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrste in habitate, ki so zavarovani v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (*) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (**);

| (b) | zemljišče, tla, vodo, zrak in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

zemljišče, tla, vodo, zrak in podnebne spremembe;

| (b) | zemljišče, tla, vodo, zrak in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

zemljišče, tla, vodo, zrak in podnebne spremembe;

| (c) | materialne dobrine, kulturno dediščino in krajino; |
| --- | --- |

(c)

materialne dobrine, kulturno dediščino in krajino;

| (c) | materialne dobrine glede na njihovo izpostavljenost okoljskim dejavnikom, kulturno dediščino in krajino; |
| --- | --- |

(c)

materialne dobrine glede na njihovo izpostavljenost okoljskim dejavnikom, kulturno dediščino in krajino;

| (d) | medsebojne vplive dejavnikov iz točk (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(d)

medsebojne vplive dejavnikov iz točk (a), (b) in (c);

| (d) | medsebojne vplive dejavnikov iz točk (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(d)

medsebojne vplive dejavnikov iz točk (a), (b) in (c);

| (e) | izpostavljenost, ranljivost in odpornost dejavnikov iz točk (a), (b) in (c) za tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenost, ranljivost in odpornost dejavnikov iz točk (a), (b) in (c) za tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.

| (e) | izpostavljenost, ranljivost in odpornost dejavnikov iz točk (a), (b) in (c) za tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenost, ranljivost in odpornost dejavnikov iz točk (a), (b) in (c) za tveganje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.

Predlog spremembe 3

člena 5(1) in (2) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Kadar je presojo vplivov na okolje treba izvesti v skladu s členi 5 do 10, nosilec projekta pripravi okoljsko poročilo. Okoljsko poročilo temelji na odločitvi v skladu z odstavkom 2 tega člena in vključuje informacije, ki jih je smiselno zahtevati za ozaveščeno sprejemanje odločitev o vplivih predlaganega projekta na okolje, ob upoštevanju trenutnega znanja in metod presoje, značilnosti, tehnične zmogljivosti in lokacije projekta, značilnosti možnega vpliva, alternativnih možnosti predlaganega projekta in obsega, do katerega se nekatere zadeve (vključno z oceno alternativnih možnosti) bolj ustrezno ocenijo na različnih ravneh, vključno z ravnijo načrtovanja, ali na podlagi drugih zahtev presoje. Podroben seznam informacij, ki jih je treba zagotoviti v okoljskem poročilu, je določen v Prilogi IV. | 1.   Kadar je presojo vplivov na okolje treba izvesti v skladu s členi 5 do 10, nosilec projekta pripravi okoljsko poročilo. Okoljsko poročilo temelji na podrobnostih, navedenih v Prilogi IV, in po potrebi na odločitvi v skladu z odstavkom 2 tega člena in vključuje informacije, ki jih je smiselno zahtevati za ozaveščeno sprejemanje odločitev o vplivih predlaganega projekta na okolje, ob upoštevanju trenutnega znanja in metod presoje, značilnosti, tehnične zmogljivosti in lokacije projekta, značilnosti možnega vpliva, alternativnih možnosti predlaganega projekta in obsega, do katerega se nekatere zadeve (vključno z oceno alternativnih možnosti) bolj ustrezno ocenijo na različnih ravneh, vključno z ravnijo načrtovanja, ali na podlagi drugih zahtev presoje. Podroben seznam informacij, ki jih je treba zagotoviti v okoljskem poročilu, je določen v Prilogi IV. |
| 2.   Pristojni organ po posvetovanju z organi iz člena 6(1) in nosilcem projekta določijo obseg in stopnjo podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v okoljsko poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zlasti določi: | 2.   Pristojni organ po posvetovanju z organi iz člena 6(1) in nosilcem projekta
  Pred izdajo presoje o vplivih na okolje lahko pristojni organ po posvetovanju s pristojnim organom, omenjenim v členu 6(1), in po potrebi z nosilcem projekta določijo obseg in stopnjo podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v okoljsko poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zlasti določi: |
| a) | odločitve in mnenja, ki jih je treba pridobiti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Kadar je presojo vplivov na okolje treba izvesti v skladu s členi 5 do 10, nosilec projekta pripravi okoljsko poročilo. Okoljsko poročilo temelji na odločitvi v skladu z odstavkom 2 tega člena in vključuje informacije, ki jih je smiselno zahtevati za ozaveščeno sprejemanje odločitev o vplivih predlaganega projekta na okolje, ob upoštevanju trenutnega znanja in metod presoje, značilnosti, tehnične zmogljivosti in lokacije projekta, značilnosti možnega vpliva, alternativnih možnosti predlaganega projekta in obsega, do katerega se nekatere zadeve (vključno z oceno alternativnih možnosti) bolj ustrezno ocenijo na različnih ravneh, vključno z ravnijo načrtovanja, ali na podlagi drugih zahtev presoje. Podroben seznam informacij, ki jih je treba zagotoviti v okoljskem poročilu, je določen v Prilogi IV.

1.   Kadar je presojo vplivov na okolje treba izvesti v skladu s členi 5 do 10, nosilec projekta pripravi okoljsko poročilo. Okoljsko poročilo temelji na podrobnostih, navedenih v Prilogi IV, in po potrebi na odločitvi v skladu z odstavkom 2 tega člena in vključuje informacije, ki jih je smiselno zahtevati za ozaveščeno sprejemanje odločitev o vplivih predlaganega projekta na okolje, ob upoštevanju trenutnega znanja in metod presoje, značilnosti, tehnične zmogljivosti in lokacije projekta, značilnosti možnega vpliva, alternativnih možnosti predlaganega projekta in obsega, do katerega se nekatere zadeve (vključno z oceno alternativnih možnosti) bolj ustrezno ocenijo na različnih ravneh, vključno z ravnijo načrtovanja, ali na podlagi drugih zahtev presoje. Podroben seznam informacij, ki jih je treba zagotoviti v okoljskem poročilu, je določen v Prilogi IV.

2.   Pristojni organ po posvetovanju z organi iz člena 6(1) in nosilcem projekta določijo obseg in stopnjo podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v okoljsko poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zlasti določi:

2.   Pristojni organ po posvetovanju z organi iz člena 6(1) in nosilcem projekta
  Pred izdajo presoje o vplivih na okolje lahko pristojni organ po posvetovanju s pristojnim organom, omenjenim v členu 6(1), in po potrebi z nosilcem projekta določijo obseg in stopnjo podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v okoljsko poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena. Zlasti določi:

a)

odločitve in mnenja, ki jih je treba pridobiti;

| a) | odločitve in mnenja, ki jih je treba pridobiti; |
| --- | --- |

a)

| b) | organe in javnost, ki jih bo posamezen projekt verjetno zadeval; |
| --- | --- |

b)

organe in javnost, ki jih bo posamezen projekt verjetno zadeval;

| a)
  b) | organe in javnost, ki jih bo posamezen projekt verjetno zadeval; |
| --- | --- |

a)
  b)

organe in javnost, ki jih bo posamezen projekt verjetno zadeval;

| c) | posamezne faze postopka in njihovo trajanje; |
| --- | --- |

c)

posamezne faze postopka in njihovo trajanje;

| c) | posamezne faze postopka in njihovo trajanje; |
| --- | --- |

c)

| d) | razumne alternativne možnosti v zvezi s predlaganim projektom, in njegove posebne značilnosti; |
| --- | --- |

d)

razumne alternativne možnosti v zvezi s predlaganim projektom, in njegove posebne značilnosti;

| d) | razumne alternativne možnosti v zvezi s predlaganim projektom, in njegove posebne značilnosti; |
| --- | --- |

d)

| e) | značilnosti okolja iz člena 3, na katere bo projekt verjetno pomembneje vplival; |
| --- | --- |

e)

značilnosti okolja iz člena 3, na katere bo projekt verjetno pomembneje vplival;

| b)
  e) | značilnosti okolja iz člena 3, na katere bo projekt verjetno pomembneje vplival; |
| --- | --- |

b)
  e)

značilnosti okolja iz člena 3, na katere bo projekt verjetno pomembneje vplival;

| f) | informacije, ki jih je treba predložiti v povezavi s posebnimi značilnostmi posameznega projekta ali vrsto projekta; |
| --- | --- |

f)

informacije, ki jih je treba predložiti v povezavi s posebnimi značilnostmi posameznega projekta ali vrsto projekta;

| c)
  f) | informacije, ki jih je treba predložiti v povezavi s posebnimi značilnostmi posameznega projekta ali vrsto projekta; |
| --- | --- |

c)
  f)

informacije, ki jih je treba predložiti v povezavi s posebnimi značilnostmi posameznega projekta ali vrsto projekta;

| g) | informacije in znanje, ki so na voljo in pridobljene na drugih ravneh odločanja ali z drugo zakonodajo Unije, ter metode presoje, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

g)

informacije in znanje, ki so na voljo in pridobljene na drugih ravneh odločanja ali z drugo zakonodajo Unije, ter metode presoje, ki se uporabljajo.

| d)
  g) | informacije in znanje, ki so na voljo in pridobljene na drugih ravneh odločanja ali z drugo zakonodajo Unije, ter metode presoje, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

d)
  g)

informacije in znanje, ki so na voljo in pridobljene na drugih ravneh odločanja ali z drugo zakonodajo Unije, ter metode presoje, ki se uporabljajo.

Pristojni organ lahko o tem odloči, ko za to zaprosi nosilec projekta, ali v skladu z ustaljenim postopkom kadar koli med postopkom ocenjevanja, kadar organ ugotovi pomanjkljivost glede informacij, omenjenih v alineah a), b), c) ali d).

...

...

Obrazložitev

Vprašanja, povezana z odločitvami in mnenji, ki jih je treba pridobiti, ter s posameznimi fazami postopka in njihovim trajanjem, je treba opredeliti v nacionalnem procesnem pravu. Poleg tega ni naloga pristojnega organa, da poskrbi za alternativne možnosti v zvezi s projektom. S takim prenosom načrtovanja in odgovornosti za projekt z nosilcev projekta na pristojni organ se ne strinjamo.

Predlog spremembe 4

Člen 5(3) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti okoljskih poročil iz člena 5(1): | Za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti okoljskih poročil iz člena 5(1): |
| a) | nosilec projekta zagotovi, da okoljsko poročilo pripravijo akreditirani in strokovno usposobljeni strokovnjaki ali |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti okoljskih poročil iz člena 5(1):

Za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti okoljskih poročil iz člena 5(1):

a)

nosilec projekta zagotovi, da okoljsko poročilo pripravijo akreditirani in strokovno usposobljeni strokovnjaki ali

| a) | nosilec projekta zagotovi, da okoljsko poročilo pripravijo akreditirani in strokovno usposobljeni zunanji ali notranji strokovnjaki ali okoljski organi ali |
| --- | --- |

a)

nosilec projekta zagotovi, da okoljsko poročilo pripravijo akreditirani in strokovno usposobljeni zunanji ali notranji strokovnjaki ali okoljski organi ali

| b) | pristojni organ zagotovi, da okoljsko poročilo potrdijo akreditirani in strokovno usposobljeni strokovnjaki in/ali odbori nacionalnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

b)

pristojni organ zagotovi, da okoljsko poročilo potrdijo akreditirani in strokovno usposobljeni strokovnjaki in/ali odbori nacionalnih strokovnjakov.

| b) | pristojni organ zagotovi, da okoljsko poročilo potrdijo akreditirani in strokovno usposobljeni zunanji ali notranji strokovnjaki ali okoljski organi in/ali odbori nacionalnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

b)

pristojni organ zagotovi, da okoljsko poročilo potrdijo akreditirani in strokovno usposobljeni zunanji ali notranji strokovnjaki ali okoljski organi in/ali odbori nacionalnih strokovnjakov.

[...]

[...]

Obrazložitev

V členu 5(3) se predlaga ohranitev alternativnih možnosti (nosilec projekta ali pristojni organ) pri določitvi pristojnega organa za zagotovitev popolnosti in zadostne kakovosti okoljskih poročil. Kot izhaja iz predlagane določbe, morata tako nosilec projekta kot pristojni organ zagotoviti, da okoljsko poročilo potrdi ustrezen organ. Predlagano besedilo govori o tem, da morata nosilec projekta in pristojni organ zagotoviti, da okoljsko poročilo potrdi ustrezen organ.

Predlog spremembe 5

člen 8(1) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V postopku izdaje soglasja za izvedbo se upoštevajo rezultati posvetovanj in informacije, zbrane v skladu s členi 5, 6 in 7. V ta namen vsebuje odločitev o dodelitvi soglasja za izvedbo naslednje informacije: | V postopku izdaje soglasja za izvedbo se upoštevajo rezultati posvetovanj in informacije, zbrane v skladu s členi 5, 6 in 7. V ta namen vsebuje odločitev o dodelitvi soglasja za izvedbo naslednje dodatne informacije: |
| ... | ... |
| d) | ... |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V postopku izdaje soglasja za izvedbo se upoštevajo rezultati posvetovanj in informacije, zbrane v skladu s členi 5, 6 in 7. V ta namen vsebuje odločitev o dodelitvi soglasja za izvedbo naslednje informacije:

V postopku izdaje soglasja za izvedbo se upoštevajo rezultati posvetovanj in informacije, zbrane v skladu s členi 5, 6 in 7. V ta namen vsebuje odločitev o dodelitvi soglasja za izvedbo naslednje dodatne informacije:

...

...

d)

...

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

Zgornji pogoji veljajo za izpolnjene, kadar države članice v skladu s členom 2(2) za namene direktive določijo ločen postopek za izpolnitev njenih zahtev, in ko odločitev, izdana po koncu presoje vplivov na okolje, vsebuje informacije, navedene v odstavkih od a) do d), ter so opredeljene ustrezne določbe za izpolnitev pogoja, določenega v členu 8(4).

...

...

Obrazložitev

Člen 8(1) ne upošteva zadovoljivo različnih sistemov PVO, ki veljajo v državah članicah. V nekaterih državah članicah je PVO ločen postopek okoljskih organov, po katerem drug pristojni organ – šele po pozitivni PVO – izda soglasje k izvedbi projekta, to soglasje pa mora biti skladno z določbami v izvedeni PVO. V drugih državah članicah je PVO del postopka izdaje soglasja za izvedbo projekta.

Predlog spremembe 6

člen 8(4) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov. | Pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov.


  Presoje vplivov veljajo štiri leta. Če se ugotovi, da so informacije v okoljskem poročilu še vedno točne, pristojni organ veljavnost podaljša še za dve leti. Če se ugotovi, da informacije v okoljskem poročilu niso več točne, pristojni organ nosilca projekta pozove, naj poročilo posodobi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov.

Pred sprejetjem odločitve o izdaji ali zavrnitvi soglasja za izvedbo pristojni organ preveri, ali so informacije v okoljskem poročilu iz člena 5(1) posodobljene, zlasti glede predvidenih ukrepov za preprečevanje, zmanjševanje in, kjer je mogoče, izravnavanje vseh pomembnih škodljivih vplivov.

Presoje vplivov veljajo štiri leta. Če se ugotovi, da so informacije v okoljskem poročilu še vedno točne, pristojni organ veljavnost podaljša še za dve leti. Če se ugotovi, da informacije v okoljskem poročilu niso več točne, pristojni organ nosilca projekta pozove, naj poročilo posodobi.

Obrazložitev

Organi lahko v več fazah postopka nosilce projektov pozovejo k predložitvi ustreznih informacij in dopolnitvi, zlasti če ugotovijo, da informacije v okoljskem poročilu niso posodobljene. Določitev veljavnosti presoje vplivov na okolje je boljši način za povečanje njihove kakovosti in s tem tudi učinkovitosti.

Predlog spremembe 7

člen 11(3) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva. S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(2), šteje za zadostnega za namen točke (a) odstavka 1 tega člena. Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen točke (b) odstavka 1 tega člena. | Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva. S tem ciljem se interes katere koli n
  Nevladna
  e organizacija
  e, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(2), šteje načeloma za zadostnega
  pristojno za vložitev tožbe za namen točke (a) odstavka 1 tega člena. Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen točke (b) odstavka 1 tega člena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva. S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(2), šteje za zadostnega za namen točke (a) odstavka 1 tega člena. Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen točke (b) odstavka 1 tega člena.

Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti širok dostop do pravnega varstva. S tem ciljem se interes katere koli n
  Nevladna
  e organizacija
  e, ki izpolnjuje zahteve iz člena 1(2), šteje načeloma za zadostnega
  pristojno za vložitev tožbe za namen točke (a) odstavka 1 tega člena. Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen točke (b) odstavka 1 tega člena.

Obrazložitev

Namen te spremembe je, da se vsem nevladnim organizacijam, ki so priznane na državni ravni, dodeli pravica do vlaganja tožbe.

Predlog spremembe 8

člen 12(2) direktive o PVO

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zlasti pa države članice vsakih šest let od datuma, določenega v členu 2(1) Direktive XXX [OPOCE vnese št. te direktive], Komisijo obvestijo o: | Zlasti pa države članice vsakih šest let od datuma, določenega v členu 2(1) Direktive XXX [OPOCE vnese št. te direktive], Komisijo obvestijo o: |
| ... | ... |
| f) | povprečnem strošku presoj vplivov na okolje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zlasti pa države članice vsakih šest let od datuma, določenega v členu 2(1) Direktive XXX [OPOCE vnese št. te direktive], Komisijo obvestijo o:

Zlasti pa države članice vsakih šest let od datuma, določenega v členu 2(1) Direktive XXX [OPOCE vnese št. te direktive], Komisijo obvestijo o:

...

...

f)

povprečnem strošku presoj vplivov na okolje.

| f) | povprečnem strošku presoj vplivov na okolje, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

f)

povprečnem strošku presoj vplivov na okolje, kadar je to mogoče.

Obrazložitev

Glede na to, da informacije, povezane s stroški okoljskega poročila, veljajo za zaščitene podatke, navedba povprečnega stroška presoj vplivov na okolje ne bo vedno mogoča.

Predlog spremembe 9

člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za projekte, za katere je bila zahteva za soglasje za izvedbo uvedena pred datumom iz prvega pododstavka člena 2(1) in za katere presoja vplivov na okolje ni bila dokončana pred tem datumom, veljajo obveznosti iz členov 3 do 11 Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo. | Za projekte, za katere je bila zahteva za soglasje za izvedbo uvedena pred datumom iz prvega pododstavka člena 2(1) in za katere presoja vplivov na okolje ni bila dokončana pred tem datumom oziroma okoljsko poročilo ni bilo pripravljeno v skladu s členom 5 ali javnost s projektom še ni seznanjena, veljajo obveznosti iz členov 3 do 11 Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za projekte, za katere je bila zahteva za soglasje za izvedbo uvedena pred datumom iz prvega pododstavka člena 2(1) in za katere presoja vplivov na okolje ni bila dokončana pred tem datumom, veljajo obveznosti iz členov 3 do 11 Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo.

Za projekte, za katere je bila zahteva za soglasje za izvedbo uvedena pred datumom iz prvega pododstavka člena 2(1) in za katere presoja vplivov na okolje ni bila dokončana pred tem datumom oziroma okoljsko poročilo ni bilo pripravljeno v skladu s členom 5 ali javnost s projektom še ni seznanjena, veljajo obveznosti iz členov 3 do 11 Direktive 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena s to direktivo.

Obrazložitev

Za projekt, v katerem presoja vplivov na okolje ni bila dokončana pred iztekom roka za prenos direktive, morajo v skladu s členom 3 ne glede na fazo postopka vedno veljati določbe spremenjene direktive. Zaradi te prehodne ureditve bi v številnih primerih morali ponoviti posamezne faze postopka, kar bi pomenilo visoke stroške za nosilce projekta in pristojne organe. To gre predaleč, saj ne gre za projekte, za katere bi bila obveznost izvedbe PVO nova, temveč za projekte, za katere ta obveznost že velja. Zato je treba prehodno ureditev iz člena 3 oblikovati tako, da bo treba PVO za projekte v poznejši fazi postopka zaključiti v skladu z določbami doslej veljavne direktive o PVO.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 218/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 218/53

---

Mnenje Odbora regij – Sedmi okoljski akcijski program

2013/C 218/08

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da mora novi okoljski akcijski program zagotoviti, da bodo okoljske odločitve zlasti za lokalne in regionalne uprave dovolj jasne in predvidljive; |
| --- | --- |

—

poudarja, da mora novi okoljski akcijski program zagotoviti, da bodo okoljske odločitve zlasti za lokalne in regionalne uprave dovolj jasne in predvidljive;

| — | poudarja, da je treba odpraviti določene pomanjkljivosti, zmanjšati razlike med državami članicami in si prizadevati za dosledno spoštovanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, da bi tako izboljšali stanje okolja in javno zdravje, zagotovili enake pogoje za vse in pravno varnost ter preprečili izkrivljanje trga; v mnenju priporoča številne konkretne ukrepe, ki jih je treba v zvezi s tem vključiti v sedmi okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba odpraviti določene pomanjkljivosti, zmanjšati razlike med državami članicami in si prizadevati za dosledno spoštovanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, da bi tako izboljšali stanje okolja in javno zdravje, zagotovili enake pogoje za vse in pravno varnost ter preprečili izkrivljanje trga; v mnenju priporoča številne konkretne ukrepe, ki jih je treba v zvezi s tem vključiti v sedmi okoljski akcijski program;

| — | poudarja, da je treba pri pregledu obstoječe okoljske zakonodaje EU ali pripravi novih predlogov izvajati kakovostne ocene učinka, ter poziva Evropsko komisijo, da na jasen in preverljiv način upošteva praktične izkušnje držav članic; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba pri pregledu obstoječe okoljske zakonodaje EU ali pripravi novih predlogov izvajati kakovostne ocene učinka, ter poziva Evropsko komisijo, da na jasen in preverljiv način upošteva praktične izkušnje držav članic;

| — | poziva k uskladitvi sektorskih okoljskih zakonodajnih politik EU (mejne vrednosti EU) s politiko EU na področju emisij (ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru), tako da se sprejme celosten pristop, ki bi omogočil usklajevanje teh ukrepov z ravnjo zastavljenih ciljev in časovnimi okviri; |
| --- | --- |

—

poziva k uskladitvi sektorskih okoljskih zakonodajnih politik EU (mejne vrednosti EU) s politiko EU na področju emisij (ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru), tako da se sprejme celosten pristop, ki bi omogočil usklajevanje teh ukrepov z ravnjo zastavljenih ciljev in časovnimi okviri;

| — | pozdravlja vključitev „prednostnega cilja“ o trajnosti mest med cilje sedmega okoljskega akcijskega programa in poziva, da bi morala večina mest v EU izpolnjevati minimalna merila trajnosti; kazalnike bi bilo treba razvijati v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi; |
| --- | --- |

—

pozdravlja vključitev „prednostnega cilja“ o trajnosti mest med cilje sedmega okoljskega akcijskega programa in poziva, da bi morala večina mest v EU izpolnjevati minimalna merila trajnosti; kazalnike bi bilo treba razvijati v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi;

| — | poziva k večji ambicioznosti programa na lokalni ravni, tako da se pobude, kot je Konvencija županov, razširijo na druga področja iz časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, prav tako pa je treba nadalje spodbujati nagrado za zeleno prestolnico Evrope. |
| --- | --- |

—

poziva k večji ambicioznosti programa na lokalni ravni, tako da se pobude, kot je Konvencija županov, razširijo na druga področja iz časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, prav tako pa je treba nadalje spodbujati nagrado za zeleno prestolnico Evrope.

| Poročevalec | José Macário CORREIA (PT/EPP), župan mesta Faro |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“
  COM(2012) 710 final |

Poročevalec

José Macário CORREIA (PT/EPP), župan mesta Faro

Referenčni dokument

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“

COM(2012) 710 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   
  Ozadje

| 1. | ponovno opozarja, da je šest dosedanjih okoljskih akcijskih programov pomembno izpostavilo vse vidnejšo vlogo evropske okoljske politike, ob prizadevanju za zagotavljanje njene doslednosti kot sestavnega dela evropskega povezovanja, ni pa rešilo številnih okoljskih težav Evrope, saj za izvajanje ukrepov ni zadostne politične volje. |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da je šest dosedanjih okoljskih akcijskih programov pomembno izpostavilo vse vidnejšo vlogo evropske okoljske politike, ob prizadevanju za zagotavljanje njene doslednosti kot sestavnega dela evropskega povezovanja, ni pa rešilo številnih okoljskih težav Evrope, saj za izvajanje ukrepov ni zadostne politične volje.

| 2. | Šesti okoljski akcijski program s podnaslovom „Okolje 2010, naša prihodnost, naša izbira“, ki je potekel 22. julija 2012, je bil oblikovan leta 2001 v okviru okoljske razsežnosti strategije EU za trajnostni razvoj, medtem ko je lizbonska strategija predstavljala njeno gospodarsko razsežnost. |
| --- | --- |

2.

Šesti okoljski akcijski program s podnaslovom „Okolje 2010, naša prihodnost, naša izbira“, ki je potekel 22. julija 2012, je bil oblikovan leta 2001 v okviru okoljske razsežnosti strategije EU za trajnostni razvoj, medtem ko je lizbonska strategija predstavljala njeno gospodarsko razsežnost.

| 3. | V programu so bile določene prednostne naloge Evropske unije do leta 2012, s poudarkom na štirih področjih za ukrepanje: podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost, okolje in zdravje ter trajnostna raba naravnih virov in ravnanje z odpadki. Evropska komisija je dopustila, da je strategija za trajnostni razvoj utonila v pozabo. |
| --- | --- |

3.

V programu so bile določene prednostne naloge Evropske unije do leta 2012, s poudarkom na štirih področjih za ukrepanje: podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost, okolje in zdravje ter trajnostna raba naravnih virov in ravnanje z odpadki. Evropska komisija je dopustila, da je strategija za trajnostni razvoj utonila v pozabo.

| 4. | Strategija Evropa 2020 se zdaj razume kot nov politično-strateški instrument in okoljsko politiko je treba uskladiti v okviru te vodilne pobude, ki se imenuje „Evropa, gospodarna z viri“; to namreč ni podpodročje strategije Evropa 2020, temveč splošen neodvisni strateški cilj v okviru trajnostnega razvoja Evropske unije do leta 2050. |
| --- | --- |

4.

Strategija Evropa 2020 se zdaj razume kot nov politično-strateški instrument in okoljsko politiko je treba uskladiti v okviru te vodilne pobude, ki se imenuje „Evropa, gospodarna z viri“; to namreč ni podpodročje strategije Evropa 2020, temveč splošen neodvisni strateški cilj v okviru trajnostnega razvoja Evropske unije do leta 2050.

| 5. | Odbor regij poudarja, da bi bilo treba sedmi okoljski akcijski program sprejeti čim prej, s čimer bi zagotovili usklajenost okoljske politike EU in usmerjali prihodnji razvoj na tem ključnem področju politike; opozarja, da mora novi okoljski akcijski program zagotoviti, da bodo okoljske odločitve zlasti za lokalne in regionalne uprave dovolj jasne in predvidljive (1). |
| --- | --- |

5.

Odbor regij poudarja, da bi bilo treba sedmi okoljski akcijski program sprejeti čim prej, s čimer bi zagotovili usklajenost okoljske politike EU in usmerjali prihodnji razvoj na tem ključnem področju politike; opozarja, da mora novi okoljski akcijski program zagotoviti, da bodo okoljske odločitve zlasti za lokalne in regionalne uprave dovolj jasne in predvidljive (1).

| 6. | Ena od prednostnih nalog je tudi vključitev vsebinskih sklepov konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju iz leta 2012 v ukrepe na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski, mednarodni in svetovni ravni. |
| --- | --- |

6.

Ena od prednostnih nalog je tudi vključitev vsebinskih sklepov konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju iz leta 2012 v ukrepe na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski, mednarodni in svetovni ravni.

B.   
  Sistematičen pristop

ODBOR REGIJ

Ob upoštevanju dejstva, da

| 7. | je bil sicer dosežen napredek, zlasti kar zadeva občutno zmanjšanje škodljivih emisij v zrak in vodo, boljše in učinkovitejše ravnanje z odpadki ter zmanjšanje nevarnih kemikalij, vendar pa je še vedno treba izpolniti cilje v zvezi z zrakom, mestnim okoljem, biotsko raznovrstnostjo, delovanjem ekosistemov in trajnostno rabo naravnih virov; |
| --- | --- |

7.

je bil sicer dosežen napredek, zlasti kar zadeva občutno zmanjšanje škodljivih emisij v zrak in vodo, boljše in učinkovitejše ravnanje z odpadki ter zmanjšanje nevarnih kemikalij, vendar pa je še vedno treba izpolniti cilje v zvezi z zrakom, mestnim okoljem, biotsko raznovrstnostjo, delovanjem ekosistemov in trajnostno rabo naravnih virov;

| 8. | je bila v zadnjem desetletju sicer izvedena konsolidacija okoljske zakonodaje, vendar pa države članice in Komisija niso vedno ravnale v skladu s programom, zato je treba odpraviti določene pomanjkljivosti, zmanjšati razlike med državami članicami in si prizadevati za dosledno spoštovanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, kar zadeva nadzor onesnaženosti zraka, gospodarjenje z vodo, odpadne vode, odpadke in ohranjanje narave, da bi tako izboljšali stanje okolja in javno zdravje, zagotovili enake pogoje za vse in pravno varnost ter preprečili izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

8.

je bila v zadnjem desetletju sicer izvedena konsolidacija okoljske zakonodaje, vendar pa države članice in Komisija niso vedno ravnale v skladu s programom, zato je treba odpraviti določene pomanjkljivosti, zmanjšati razlike med državami članicami in si prizadevati za dosledno spoštovanje okoljske zakonodaje na vseh ravneh upravljanja, kar zadeva nadzor onesnaženosti zraka, gospodarjenje z vodo, odpadne vode, odpadke in ohranjanje narave, da bi tako izboljšali stanje okolja in javno zdravje, zagotovili enake pogoje za vse in pravno varnost ter preprečili izkrivljanje trga;

| 9. | ob zaključku šestega okoljskega akcijskega programa še vedno ni bilo ustrezno obravnavanih več področij okoljske politike, zlasti:






  — | varstvo tal, ki je sicer vključeno v številne okoljske programe, vendar pa na ravni EU v zvezi s tem ni bila sprožena nobena prava pobuda, |
| --- | --- | --- |

9.

ob zaključku šestega okoljskega akcijskega programa še vedno ni bilo ustrezno obravnavanih več področij okoljske politike, zlasti:

—

varstvo tal, ki je sicer vključeno v številne okoljske programe, vendar pa na ravni EU v zvezi s tem ni bila sprožena nobena prava pobuda,

| — | vprašanje biotske raznovrstnosti, ki zajema 160 ukrepov, katerih cilja v okviru programa ni bilo mogoče doseči, in nova tozadevna strategija, ki je bila oblikovana leta 2011, in s katero naj bi sedaj uresničili prvotni cilj; |
| --- | --- |

—

vprašanje biotske raznovrstnosti, ki zajema 160 ukrepov, katerih cilja v okviru programa ni bilo mogoče doseči, in nova tozadevna strategija, ki je bila oblikovana leta 2011, in s katero naj bi sedaj uresničili prvotni cilj;

so potrebni naslednji ukrepi:

| 10. | v novem programu jasno in nedvoumno opredeliti okoljske izzive, s katerimi se sooča EU, vključno z vse hitrejšimi podnebnimi spremembami, degradacijo naših ekosistemov, preseganjem zmogljivosti na področju dušikovega cikla in vse bolj prekomernim izkoriščanjem naravnih virov; |
| --- | --- |

10.

v novem programu jasno in nedvoumno opredeliti okoljske izzive, s katerimi se sooča EU, vključno z vse hitrejšimi podnebnimi spremembami, degradacijo naših ekosistemov, preseganjem zmogljivosti na področju dušikovega cikla in vse bolj prekomernim izkoriščanjem naravnih virov;

| 11. | upoštevati izjavo Rio+20, kakor je bila sprejeta na konferenci ZN o trajnostnem razvoju 22. junija 2012, in njen poudarek na vključujočem, okolju prijaznem gospodarstvu in ciljih trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, pa tudi prispevek OR k vrhu v Riu (2); |
| --- | --- |

11.

upoštevati izjavo Rio+20, kakor je bila sprejeta na konferenci ZN o trajnostnem razvoju 22. junija 2012, in njen poudarek na vključujočem, okolju prijaznem gospodarstvu in ciljih trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, pa tudi prispevek OR k vrhu v Riu (2);

| 12. | določiti konkretne cilje. Odbor pozdravlja ambiciozne cilje, zastavljene v sedmem okoljskem akcijskem programu, vendar se sprašuje, ali so ti cilji uresničljivi in kako naj bi jih dosegli. Omenjeni so obstoječi politični dokumenti in časovni načrti, vendar v teh dokumentih pogosto niso obravnavana praktična vprašanja v zvezi z izvajanjem, kot so roki in vmesni cilji. Odbor meni, da morajo biti novi cilji uresničljivi. Določitev nedosegljivih ciljev bi škodila verodostojnosti okoljske politike EU. Pri oblikovanju novih okoljskih ciljev EU bi bilo zato treba zagotoviti, da so ti cilji uresničljivi in po potrebi predvideni v vzporedni politiki EU glede virov emisij v ustreznih sektorjih. Predlogi morajo imeti jasen časovni okvir (s končnim ciljem, vmesnimi cilji in vmesnimi ocenami), ki je povezan z ustreznimi ukrepi. Odbor torej poziva, da je treba določiti konkretne in, če je mogoče, merljive cilje za leto 2020 ter oblikovati jasno in ambiciozno vizijo ter vmesne cilje za okolje do leta 2050, s katerimi bi povečali kakovost življenja in blaginjo za vse državljane v varnem okolju; |
| --- | --- |

12.

določiti konkretne cilje. Odbor pozdravlja ambiciozne cilje, zastavljene v sedmem okoljskem akcijskem programu, vendar se sprašuje, ali so ti cilji uresničljivi in kako naj bi jih dosegli. Omenjeni so obstoječi politični dokumenti in časovni načrti, vendar v teh dokumentih pogosto niso obravnavana praktična vprašanja v zvezi z izvajanjem, kot so roki in vmesni cilji. Odbor meni, da morajo biti novi cilji uresničljivi. Določitev nedosegljivih ciljev bi škodila verodostojnosti okoljske politike EU. Pri oblikovanju novih okoljskih ciljev EU bi bilo zato treba zagotoviti, da so ti cilji uresničljivi in po potrebi predvideni v vzporedni politiki EU glede virov emisij v ustreznih sektorjih. Predlogi morajo imeti jasen časovni okvir (s končnim ciljem, vmesnimi cilji in vmesnimi ocenami), ki je povezan z ustreznimi ukrepi. Odbor torej poziva, da je treba določiti konkretne in, če je mogoče, merljive cilje za leto 2020 ter oblikovati jasno in ambiciozno vizijo ter vmesne cilje za okolje do leta 2050, s katerimi bi povečali kakovost življenja in blaginjo za vse državljane v varnem okolju;

| 13. | pri pregledu obstoječe ali pripravi nove zakonodaje EU upoštevati izkušnje držav članic. Zato je potrebno boljše usklajevanje med različnimi razvojnimi fazami zakonodaje EU. Razvoj zakonodaje EU vključuje pet faz: pripravo, sprejemanje odločitev, izvajanje v nacionalni zakonodaji, uporabo na (nacionalnih) sodiščih in povratne informacije o izkušnjah v državah članicah. Povezanost prve z naslednjimi fazami je razumljiva, ni pa jasno, kako so izkušnje držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti (peta faza) vključene v razvoj nove zakonodaje EU (prva faza). Odbor poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi novih predlogov upošteva te izkušnje na jasen in preverljiv način; |
| --- | --- |

13.

pri pregledu obstoječe ali pripravi nove zakonodaje EU upoštevati izkušnje držav članic. Zato je potrebno boljše usklajevanje med različnimi razvojnimi fazami zakonodaje EU. Razvoj zakonodaje EU vključuje pet faz: pripravo, sprejemanje odločitev, izvajanje v nacionalni zakonodaji, uporabo na (nacionalnih) sodiščih in povratne informacije o izkušnjah v državah članicah. Povezanost prve z naslednjimi fazami je razumljiva, ni pa jasno, kako so izkušnje držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti (peta faza) vključene v razvoj nove zakonodaje EU (prva faza). Odbor poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi novih predlogov upošteva te izkušnje na jasen in preverljiv način;

| 14. | poskrbeti, da Evropska komisija najprej pregleda obstoječo zakonodajo in na podlagi tega izvede oceno učinka. Podatke iz ocene učinka je treba na jasen in preverljiv način upoštevati pri pregledu obstoječe zakonodaje ali pripravi novih predlogov. Odbor opozarja na nujnost kakovostnih ocen učinka, saj je tako že zgodaj v procesu odločanja jasno:






  — | da se upoštevajo praktične izkušnje držav članic; |
| --- | --- | --- |

14.

poskrbeti, da Evropska komisija najprej pregleda obstoječo zakonodajo in na podlagi tega izvede oceno učinka. Podatke iz ocene učinka je treba na jasen in preverljiv način upoštevati pri pregledu obstoječe zakonodaje ali pripravi novih predlogov. Odbor opozarja na nujnost kakovostnih ocen učinka, saj je tako že zgodaj v procesu odločanja jasno:

—

da se upoštevajo praktične izkušnje držav članic;

| — | da se znanstvena in tehnološka dognanja bolje uporabijo; |
| --- | --- |

—

da se znanstvena in tehnološka dognanja bolje uporabijo;

| — | da se zagotovi izvedljivost ciljev; |
| --- | --- |

—

da se zagotovi izvedljivost ciljev;

| — | da je poskrbljeno za nujno politiko glede zmanjševanja emisij pri viru in za povezovanje politik; |
| --- | --- |

—

da je poskrbljeno za nujno politiko glede zmanjševanja emisij pri viru in za povezovanje politik;

| — | da se ustrezno upoštevajo podatki in interesi različnih političnih sektorjev in ravni upravljanja; |
| --- | --- |

—

da se ustrezno upoštevajo podatki in interesi različnih političnih sektorjev in ravni upravljanja;

| — | da se upoštevajo prostorski učinki ciljev na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

da se upoštevajo prostorski učinki ciljev na regionalni in lokalni ravni;

| 15. | omogočiti spremembo načina, kako Evropska komisija objavlja svoje predloge. Med izvajanjem šestega okoljskega akcijskega programa so bili ocene učinka, tematske strategije in zakonodajni predlogi objavljeni istočasno. Da bi upoštevali zgoraj navedene ugotovitve, OR predlaga naslednji postopek in časovni načrt:






  — | najprej se predstavi ocena učinka; |
| --- | --- | --- |

15.

omogočiti spremembo načina, kako Evropska komisija objavlja svoje predloge. Med izvajanjem šestega okoljskega akcijskega programa so bili ocene učinka, tematske strategije in zakonodajni predlogi objavljeni istočasno. Da bi upoštevali zgoraj navedene ugotovitve, OR predlaga naslednji postopek in časovni načrt:

—

najprej se predstavi ocena učinka;

| — | nato se pripravijo splošni okviri politike; |
| --- | --- |

—

nato se pripravijo splošni okviri politike;

| — | Komisija lahko predloži zakonodajne predloge šele po oblikovanju politike; |
| --- | --- |

—

Komisija lahko predloži zakonodajne predloge šele po oblikovanju politike;

| 16. | zagotoviti, da bodo v strategijo Evropa 2020 tudi v prihodnje vključeni nekateri prednostni sektorji, ki so bili doslej del strategije o trajnostnem razvoju, kot sta pravična porazdelitev virov in medgeneracijska pravičnost; |
| --- | --- |

16.

zagotoviti, da bodo v strategijo Evropa 2020 tudi v prihodnje vključeni nekateri prednostni sektorji, ki so bili doslej del strategije o trajnostnem razvoju, kot sta pravična porazdelitev virov in medgeneracijska pravičnost;

| 17. | zagotoviti, da so cilji sedmega okoljskega akcijskega programa ustrezno upoštevani v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2013 in strategiji Evropa 2020, ob upoštevanju dejstva, da so bile najpomembnejše odločitve z močnim vplivom na okolje na drugih področjih morda sprejete že pred akcijskim programom. Financiranje okoljskih ciljev v sinergiji s programom LIFE in popolna vključitev varstva okolja morata predstavljati pomemben del naslednjega večletnega finančnega okvira, reforme skupne kmetijske politike ter ribiške politike, kohezijske politike in programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

17.

zagotoviti, da so cilji sedmega okoljskega akcijskega programa ustrezno upoštevani v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2013 in strategiji Evropa 2020, ob upoštevanju dejstva, da so bile najpomembnejše odločitve z močnim vplivom na okolje na drugih področjih morda sprejete že pred akcijskim programom. Financiranje okoljskih ciljev v sinergiji s programom LIFE in popolna vključitev varstva okolja morata predstavljati pomemben del naslednjega večletnega finančnega okvira, reforme skupne kmetijske politike ter ribiške politike, kohezijske politike in programa Obzorje 2020;

| 18. | zagotoviti primeren okvir za ustrezno financiranje, zlasti za inovacije, raziskave in razvoj, z uporabo tržnih instrumentov in plačil za ekosistemske storitve;
  poskrbeti za jasno in ustrezno podporo vlogi lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje, da bi tako zagotovili zavezanost k boljšim rezultatom na področju okolja in zdravja ljudi, politike o kemikalijah in zlasti pri uresničevanju ciljev iz načrta za Evropo, gospodarno z viri, načrta za nizkoogljično gospodarstvo in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020, in sicer tako, da se v letni pregled rasti in nacionalne programe držav članic za reforme vključijo cilji in kazalniki v zvezi z energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

18.

zagotoviti primeren okvir za ustrezno financiranje, zlasti za inovacije, raziskave in razvoj, z uporabo tržnih instrumentov in plačil za ekosistemske storitve;

poskrbeti za jasno in ustrezno podporo vlogi lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje, da bi tako zagotovili zavezanost k boljšim rezultatom na področju okolja in zdravja ljudi, politike o kemikalijah in zlasti pri uresničevanju ciljev iz načrta za Evropo, gospodarno z viri, načrta za nizkoogljično gospodarstvo in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020, in sicer tako, da se v letni pregled rasti in nacionalne programe držav članic za reforme vključijo cilji in kazalniki v zvezi z energetsko učinkovitostjo.

C.   
  Prednostne naloge za sedmi okoljski akcijski program

ODBOR REGIJ

| 19. | poudarja, da bi morale prednostne naloge v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa temeljiti na treh bistvenih oseh:






  1. | varstvo in obnovitev naravnega kapitala Evrope, |
| --- | --- | --- |

19.

poudarja, da bi morale prednostne naloge v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa temeljiti na treh bistvenih oseh:

1.

varstvo in obnovitev naravnega kapitala Evrope,

| 2. | zagotavljanje izjemne gospodarnosti z viri in nizkih emisij CO2, |
| --- | --- |

2.

zagotavljanje izjemne gospodarnosti z viri in nizkih emisij CO2,

| 3. | varstvo zdravja in blaginje državljanov EU z zagotavljanjem visoke ravni varstva okolja. |
| --- | --- |

3.

varstvo zdravja in blaginje državljanov EU z zagotavljanjem visoke ravni varstva okolja.

Zato pozdravlja devet ciljev iz predloga Komisije.

| 20. | Naravni kapital Evrope bi morali zavarovati z boljšim izvajanjem ukrepov in dejavnosti, povezanih s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, zaščito in izboljšanjem stanja gozdov ter odpravo emisij v komunalni in industrijski odpadni vodi, emisij, ki nastanejo zaradi uporabe gnojil, in emisij v zrak, ki povzročajo evtrofikacijo. V celoti bi bilo treba izvajati tudi okvirni direktivi o vodah oziroma morski strategiji. |
| --- | --- |

20.

Naravni kapital Evrope bi morali zavarovati z boljšim izvajanjem ukrepov in dejavnosti, povezanih s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, zaščito in izboljšanjem stanja gozdov ter odpravo emisij v komunalni in industrijski odpadni vodi, emisij, ki nastanejo zaradi uporabe gnojil, in emisij v zrak, ki povzročajo evtrofikacijo. V celoti bi bilo treba izvajati tudi okvirni direktivi o vodah oziroma morski strategiji.

| 21. | Pri izvajanju teh ukrepov je treba poskrbeti za učinkovitejše okoljske inšpekcijske preglede in nadzor. Priporočilo o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (2001/331/ES) je zato izjemno pomembno za vse države članice, saj predstavlja strukturirano in dosledno usmeritev za delo okoljskih inšpektorjev v državah članicah. |
| --- | --- |

21.

Pri izvajanju teh ukrepov je treba poskrbeti za učinkovitejše okoljske inšpekcijske preglede in nadzor. Priporočilo o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah (2001/331/ES) je zato izjemno pomembno za vse države članice, saj predstavlja strukturirano in dosledno usmeritev za delo okoljskih inšpektorjev v državah članicah.

| 22. | Okrepiti bi bilo treba veljavni pravni okvir, ki bi EU omogočil zagotavljanje doslednih, skladnih in učinkovitih sistemov okoljskih inšpekcij in nadzora na lokalni in regionalni ravni, s tem pa enotno uporabo okoljske zakonodaje EU in pogoje za pošteno konkurenco med podjetji na notranjem trgu. |
| --- | --- |

22.

Okrepiti bi bilo treba veljavni pravni okvir, ki bi EU omogočil zagotavljanje doslednih, skladnih in učinkovitih sistemov okoljskih inšpekcij in nadzora na lokalni in regionalni ravni, s tem pa enotno uporabo okoljske zakonodaje EU in pogoje za pošteno konkurenco med podjetji na notranjem trgu.

| 23. | Podpreti bi bilo treba boljše mehanizme za obravnavanje pritožb in mediacijo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

23.

Podpreti bi bilo treba boljše mehanizme za obravnavanje pritožb in mediacijo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| 24. | Podpreti bi bilo treba vzpostavitev informacijskih sistemov na nacionalni ravni za širjenje informacij o dejanskem izvajanju okoljske zakonodaje EU. |
| --- | --- |

24.

Podpreti bi bilo treba vzpostavitev informacijskih sistemov na nacionalni ravni za širjenje informacij o dejanskem izvajanju okoljske zakonodaje EU.

| 25. | Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti bi morale za izboljšanje izvajanja posebne okoljske zakonodaje in razrešitev posebnih ali čezmejnih vprašanj, povezanih z okoljskimi problemi, skleniti sporazume o tristranskem partnerskem izvajanju. |
| --- | --- |

25.

Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti bi morale za izboljšanje izvajanja posebne okoljske zakonodaje in razrešitev posebnih ali čezmejnih vprašanj, povezanih z okoljskimi problemi, skleniti sporazume o tristranskem partnerskem izvajanju.

| 26. | Izboljšati bi bilo treba znanstvene dokazne podlage za okoljsko politiko – zlasti na področju razumevanja funkcij ekosistema (energijski, vodni in snovni tok in s tem povezane trajnostne funkcije tal, vode in lokalnega podnebja) –, vključno z njeno dostopnostjo, s poenostavitvijo, poenotenjem in posodobitvijo zbiranja, upravljanja in izmenjave okoljskih podatkov in informacij, razviti instrumente za predvidevanje, ocenjevanje in obvladovanje nastajajočega okoljskega tveganja ter čim prej odpraviti obstoječe vrzeli v znanju. Poleg tega je treba na tem področju posebej podpirati raziskovalce (s štipendijami) in jih po možnosti vključiti kot strokovnjake v reševanje okoljskih problemov na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba preprečiti povečanje upravnih bremen z dodatnimi predpisi o nadzoru in spremljanju ter si namesto tega prizadevati za ciljno določanje prednostnih tem z uporabo sinergij z obstoječimi predpisi o nadzoru. |
| --- | --- |

26.

Izboljšati bi bilo treba znanstvene dokazne podlage za okoljsko politiko – zlasti na področju razumevanja funkcij ekosistema (energijski, vodni in snovni tok in s tem povezane trajnostne funkcije tal, vode in lokalnega podnebja) –, vključno z njeno dostopnostjo, s poenostavitvijo, poenotenjem in posodobitvijo zbiranja, upravljanja in izmenjave okoljskih podatkov in informacij, razviti instrumente za predvidevanje, ocenjevanje in obvladovanje nastajajočega okoljskega tveganja ter čim prej odpraviti obstoječe vrzeli v znanju. Poleg tega je treba na tem področju posebej podpirati raziskovalce (s štipendijami) in jih po možnosti vključiti kot strokovnjake v reševanje okoljskih problemov na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba preprečiti povečanje upravnih bremen z dodatnimi predpisi o nadzoru in spremljanju ter si namesto tega prizadevati za ciljno določanje prednostnih tem z uporabo sinergij z obstoječimi predpisi o nadzoru.

| 27. | Za gospodarno ravnanje z viri in nizke emisije CO2 bi bilo treba dosledno izvajati sveženj pravil EU na področjih energije in podnebnih sprememb do leta 2020 ter zakonodajo EU o odpadkih, pri tem pa poskrbeti, da jo bodo vse države članice pravilno prenesle v svojo zakonodajo in jo izvajale, in sicer z oblikovanjem skupin za prenos okoljskega prava na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

27.

Za gospodarno ravnanje z viri in nizke emisije CO2 bi bilo treba dosledno izvajati sveženj pravil EU na področjih energije in podnebnih sprememb do leta 2020 ter zakonodajo EU o odpadkih, pri tem pa poskrbeti, da jo bodo vse države članice pravilno prenesle v svojo zakonodajo in jo izvajale, in sicer z oblikovanjem skupin za prenos okoljskega prava na regionalni in lokalni ravni.

| 28. | Odpraviti je treba tudi ovire, ki nastajajo pri dejavnostih recikliranja na notranjem trgu, ter zmanjšati splošni vpliv proizvodnje in potrošnje na okolje, in sicer s spodbujanjem proizvodov z majhnim vplivom na okolje in zagotavljanjem, da imajo potrošniki na voljo točne in znanstveno utemeljene informacije in smernice o proizvodih. |
| --- | --- |

28.

Odpraviti je treba tudi ovire, ki nastajajo pri dejavnostih recikliranja na notranjem trgu, ter zmanjšati splošni vpliv proizvodnje in potrošnje na okolje, in sicer s spodbujanjem proizvodov z majhnim vplivom na okolje in zagotavljanjem, da imajo potrošniki na voljo točne in znanstveno utemeljene informacije in smernice o proizvodih.

| 29. | Tudi vse večja odgovornost podjetij v zvezi z okoljskimi problemi, prostovoljno okoljsko presojo, znaki za okolje, ki dokazujejo, da so proizvodi okolju prijazni, ter širitvijo ekološkega načina poslovanja ravno tako pomaga pri izboljševanju kakovosti okolja, za katero si je treba prizadevati. |
| --- | --- |

29.

Tudi vse večja odgovornost podjetij v zvezi z okoljskimi problemi, prostovoljno okoljsko presojo, znaki za okolje, ki dokazujejo, da so proizvodi okolju prijazni, ter širitvijo ekološkega načina poslovanja ravno tako pomaga pri izboljševanju kakovosti okolja, za katero si je treba prizadevati.

| 30. | Okolju prijaznejše in učinkovitejše tehnologije, večja produktivnost in nove zaposlitvene možnosti bodo spodbujale rast in nova delovna mesta. |
| --- | --- |

30.

Okolju prijaznejše in učinkovitejše tehnologije, večja produktivnost in nove zaposlitvene možnosti bodo spodbujale rast in nova delovna mesta.

| 31. | Usklajen in bolj povezan okvir politike na lokalni in regionalni ravni, ki spodbuja učinkovito rabo virov in okolju prijaznejše izdelke, bo malim in srednjim podjetjem pomagal, da bodo bolj gospodarna z viri, pri čemer se jim bodo zmanjšali proizvodni stroški in olajšal dostop do novih trgov. |
| --- | --- |

31.

Usklajen in bolj povezan okvir politike na lokalni in regionalni ravni, ki spodbuja učinkovito rabo virov in okolju prijaznejše izdelke, bo malim in srednjim podjetjem pomagal, da bodo bolj gospodarna z viri, pri čemer se jim bodo zmanjšali proizvodni stroški in olajšal dostop do novih trgov.

| 32. | Za okoljske in podnebne cilje je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in jih upoštevati v pogodbah o partnerstvu ter poskrbeti, da bo v obdobju 2014-2020 vsaj 20 % proračunskih sredstev EU dodeljenih v ta namen. Zlasti je treba zagotoviti financiranje posebej stroškovno intenzivnih okoljski ukrepov, ki jih je treba izvesti do leta 2020 – npr. prizadevanja za izboljšanje poškodovanih ekosistemov s pomočjo povezane zelene infrastrukture – ki jih predvideva strategija EU za biotsko raznovrstnost kot temeljni sestavni del sedmega okoljskega akcijskega programa. |
| --- | --- |

32.

Za okoljske in podnebne cilje je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in jih upoštevati v pogodbah o partnerstvu ter poskrbeti, da bo v obdobju 2014-2020 vsaj 20 % proračunskih sredstev EU dodeljenih v ta namen. Zlasti je treba zagotoviti financiranje posebej stroškovno intenzivnih okoljski ukrepov, ki jih je treba izvesti do leta 2020 – npr. prizadevanja za izboljšanje poškodovanih ekosistemov s pomočjo povezane zelene infrastrukture – ki jih predvideva strategija EU za biotsko raznovrstnost kot temeljni sestavni del sedmega okoljskega akcijskega programa.

| 33. | Obenem si je treba prizadevati, da bi dodeljena sredstva EU za okoljske ukrepe povečali za vsaj 25 %, pri čemer bi uporabili sistem za poročanje in sledenje odhodkov, povezanih z okoljem, da bi tako med drugim v okviru rokov zagotovili financiranje posebej stroškovno intenzivnih okoljskih ukrepov, ki jih je treba izvesti do leta 2020 za izboljšanje poškodovanih ekosistemov. |
| --- | --- |

33.

Obenem si je treba prizadevati, da bi dodeljena sredstva EU za okoljske ukrepe povečali za vsaj 25 %, pri čemer bi uporabili sistem za poročanje in sledenje odhodkov, povezanih z okoljem, da bi tako med drugim v okviru rokov zagotovili financiranje posebej stroškovno intenzivnih okoljskih ukrepov, ki jih je treba izvesti do leta 2020 za izboljšanje poškodovanih ekosistemov.

| 34. | Postopno bi bilo treba opustiti subvencije, škodljive za okolje, in vse več uporabljati tržne instrumente, vključno z obdavčitvijo in kaznimi za tiste, ki povzročajo okoljsko škodo. |
| --- | --- |

34.

Postopno bi bilo treba opustiti subvencije, škodljive za okolje, in vse več uporabljati tržne instrumente, vključno z obdavčitvijo in kaznimi za tiste, ki povzročajo okoljsko škodo.

| 35. | Treba je spodbujati in povečati zasebno financiranje odhodkov, povezanih z okoljem in podnebjem, zlasti z zagotavljanjem lažjega dostopa do inovativnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

35.

Treba je spodbujati in povečati zasebno financiranje odhodkov, povezanih z okoljem in podnebjem, zlasti z zagotavljanjem lažjega dostopa do inovativnih finančnih instrumentov.

| 36. | OR poziva k uskladitvi sektorskih okoljskih zakonodajnih politik EU (mejne vrednosti EU) s politiko EU na področju emisij (ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru), tako da se sprejme celosten pristop, ki bi omogočil usklajevanje teh ukrepov z ravnjo zastavljenih ciljev in časovnimi okviri sektorskih okoljskih direktiv. Komisijo poziva, naj izračuna trajanje obnovitvenega cikla ukrepov za zmanjšanje emisij pri viru in navede, kdaj bo mogoče v realnih pogojih doseči mejne vrednosti za zagotovitev znatnega zmanjšanja emisij v Evropi. Zato morajo biti raven zastavljenih ciljev sektorskih okoljskih direktiv (mejne vrednosti) in roki za izvajanje enakovredni ravni zastavljenih ciljev in časovnim okvirom za izvajanje ukrepov EU v zvezi z emisijami pri viru. |
| --- | --- |

36.

OR poziva k uskladitvi sektorskih okoljskih zakonodajnih politik EU (mejne vrednosti EU) s politiko EU na področju emisij (ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru), tako da se sprejme celosten pristop, ki bi omogočil usklajevanje teh ukrepov z ravnjo zastavljenih ciljev in časovnimi okviri sektorskih okoljskih direktiv. Komisijo poziva, naj izračuna trajanje obnovitvenega cikla ukrepov za zmanjšanje emisij pri viru in navede, kdaj bo mogoče v realnih pogojih doseči mejne vrednosti za zagotovitev znatnega zmanjšanja emisij v Evropi. Zato morajo biti raven zastavljenih ciljev sektorskih okoljskih direktiv (mejne vrednosti) in roki za izvajanje enakovredni ravni zastavljenih ciljev in časovnim okvirom za izvajanje ukrepov EU v zvezi z emisijami pri viru.

| 37. | Za zagotavljanje zdravja in blaginje državljanov EU je treba poudariti, da je treba politiko EU o kakovosti zraka posodobiti in jo uskladiti z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, pri čemer se določijo stroškovno učinkoviti ukrepi proti onesnaževanju zraka pri viru in okrepijo prizadevanja za doseganje popolne skladnosti z zakonodajo EU o kakovosti zraka, zlasti glede drobnih delcev v zraku. |
| --- | --- |

37.

Za zagotavljanje zdravja in blaginje državljanov EU je treba poudariti, da je treba politiko EU o kakovosti zraka posodobiti in jo uskladiti z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, pri čemer se določijo stroškovno učinkoviti ukrepi proti onesnaževanju zraka pri viru in okrepijo prizadevanja za doseganje popolne skladnosti z zakonodajo EU o kakovosti zraka, zlasti glede drobnih delcev v zraku.

| 38. | Za obvladovanje hrupa je nujno treba določiti stroškovno učinkovite ukrepe za zmanjšanje hrupa pri viru. |
| --- | --- |

38.

Za obvladovanje hrupa je nujno treba določiti stroškovno učinkovite ukrepe za zmanjšanje hrupa pri viru.

| 39. | Odbor poziva k ambicioznim ukrepom glede velikih povzročiteljev onesnaževanja okolja, zlasti sektorja prometa in mobilnosti. Sedmi okoljski akcijski program se v tem smislu sklicuje na belo knjigo „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011) 144 final). Odbor pozdravlja ambicioznost ciljev iz te bele knjige, vendar za njihovo uresničitev poziva k pripravi evropskega akcijskega načrta, v katerem se določijo vmesni cilji, konkretni ukrepi (na primer ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru) ter predvidena ocenjevanja (3). |
| --- | --- |

39.

Odbor poziva k ambicioznim ukrepom glede velikih povzročiteljev onesnaževanja okolja, zlasti sektorja prometa in mobilnosti. Sedmi okoljski akcijski program se v tem smislu sklicuje na belo knjigo „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011) 144 final). Odbor pozdravlja ambicioznost ciljev iz te bele knjige, vendar za njihovo uresničitev poziva k pripravi evropskega akcijskega načrta, v katerem se določijo vmesni cilji, konkretni ukrepi (na primer ukrepi EU za zmanjšanje emisij pri viru) ter predvidena ocenjevanja (3).

| 40. | Na področju vode je treba povečati prizadevanja za izvajanje direktive o pitni vodi, zlasti kar zadeva male dobavitelje v posameznih državah članicah, enako pa velja tudi za direktivo o kopalnih vodah, da se do leta 2020 dosežejo več kot 95-odstotne ravni skladnosti. |
| --- | --- |

40.

Na področju vode je treba povečati prizadevanja za izvajanje direktive o pitni vodi, zlasti kar zadeva male dobavitelje v posameznih državah članicah, enako pa velja tudi za direktivo o kopalnih vodah, da se do leta 2020 dosežejo več kot 95-odstotne ravni skladnosti.

| 41. | Pripraviti je treba sistematično predhodno oceno socialnih, gospodarskih, okoljskih in teritorialnih učinkov na ravni EU in držav članic ter na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

41.

Pripraviti je treba sistematično predhodno oceno socialnih, gospodarskih, okoljskih in teritorialnih učinkov na ravni EU in držav članic ter na lokalni in regionalni ravni.

| 42. | Odbor regij pozdravlja vključitev „prednostnega cilja“ o trajnosti mest med cilje sedmega okoljskega akcijskega programa in poziva, da bi morala večina mest v EU izpolnjevati minimalna merila trajnosti. |
| --- | --- |

42.

Odbor regij pozdravlja vključitev „prednostnega cilja“ o trajnosti mest med cilje sedmega okoljskega akcijskega programa in poziva, da bi morala večina mest v EU izpolnjevati minimalna merila trajnosti.

| 43. | Potrebno je tesnejše sodelovanje na področju mednarodnih sporazumov, ki podpirajo mednarodne in regionalne procese, katerih namen je preoblikovati svetovno gospodarstvo v vključujoče zeleno gospodarstvo, s čimer se bo spodbujala gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostna prihodnost za naš planet ter za sedanje in prihodnje generacije. |
| --- | --- |

43.

Potrebno je tesnejše sodelovanje na področju mednarodnih sporazumov, ki podpirajo mednarodne in regionalne procese, katerih namen je preoblikovati svetovno gospodarstvo v vključujoče zeleno gospodarstvo, s čimer se bo spodbujala gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostna prihodnost za naš planet ter za sedanje in prihodnje generacije.

| 44. | Na lokalni ravni mora biti program bolj ambiciozen, tako da se pobude, kot je Konvencija županov, razširijo na druga področja iz časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, kot so biotska raznovrstnost in zlasti raba tal, kot je priporočeno v nedavnem mnenju OR na to temo (CdR 1121/2012 fin). Preučiti bi bilo treba tudi ravnanje z odpadki in vodnimi viri ter onesnaževanje zraka. To bo namreč olajšalo izvajanje okoljske politike EU z inovativno metodo upravljanja na različnih ravneh, na podlagi katere se spodbuja proaktivna vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje EU. |
| --- | --- |

44.

Na lokalni ravni mora biti program bolj ambiciozen, tako da se pobude, kot je Konvencija županov, razširijo na druga področja iz časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, kot so biotska raznovrstnost in zlasti raba tal, kot je priporočeno v nedavnem mnenju OR na to temo (CdR 1121/2012 fin). Preučiti bi bilo treba tudi ravnanje z odpadki in vodnimi viri ter onesnaževanje zraka. To bo namreč olajšalo izvajanje okoljske politike EU z inovativno metodo upravljanja na različnih ravneh, na podlagi katere se spodbuja proaktivna vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje EU.

| 45. | Enako velja za uvedbo nagrade za zeleno prestolnico Evrope, ki je pomemben način za predstavitev vzornih in inovativnih mest, kar zadeva izvajanje okoljske zakonodaje EU. |
| --- | --- |

45.

Enako velja za uvedbo nagrade za zeleno prestolnico Evrope, ki je pomemben način za predstavitev vzornih in inovativnih mest, kar zadeva izvajanje okoljske zakonodaje EU.

| 46. | Sedmi okoljski akcijski program bi moral zato sloneti na temeljnih načelih okoljskega prava – načelu odgovornosti povzročitelja, previdnostnem načelu, načelu preventivnega delovanja in načelu odpravljanja onesnaževanja pri viru – tako da se uvedejo ukrepi, dejavnosti in cilji v skladu z načeli pametne pravne ureditve ter v okviru uravnoteženih in trajnostnih okoljskih politik. Dejansko je preveč ukrepov še vedno popravljalnih, ki se sprejemajo ob koncu procesa ali verige, čeprav bi moralo biti v ospredju prilagajanje ali celo ponovno proučevanje teh procesov, da bi se bistveno zmanjšal vpliv na okolje v vseh njihovih fazah. Spodbujati bo treba inovativne pobude v krožnem gospodarstvu, sklenitev ciklov surovin in primerjalne analize življenjskih ciklov ter v ta namen ciljno uporabiti znanje, ki ga je deloma treba še razviti, na področju razumevanja funkcij ekosistema o energijskih, vodnih in snovnih krogotokih z njihovimi pozitivnimi učinki na trajnostni razvoj tal, vode in lokalnega podnebja, da bo mogoče bolj sistematično zmanjševati okoljske vplive človekovih dejavnosti. |
| --- | --- |

46.

Sedmi okoljski akcijski program bi moral zato sloneti na temeljnih načelih okoljskega prava – načelu odgovornosti povzročitelja, previdnostnem načelu, načelu preventivnega delovanja in načelu odpravljanja onesnaževanja pri viru – tako da se uvedejo ukrepi, dejavnosti in cilji v skladu z načeli pametne pravne ureditve ter v okviru uravnoteženih in trajnostnih okoljskih politik. Dejansko je preveč ukrepov še vedno popravljalnih, ki se sprejemajo ob koncu procesa ali verige, čeprav bi moralo biti v ospredju prilagajanje ali celo ponovno proučevanje teh procesov, da bi se bistveno zmanjšal vpliv na okolje v vseh njihovih fazah. Spodbujati bo treba inovativne pobude v krožnem gospodarstvu, sklenitev ciklov surovin in primerjalne analize življenjskih ciklov ter v ta namen ciljno uporabiti znanje, ki ga je deloma treba še razviti, na področju razumevanja funkcij ekosistema o energijskih, vodnih in snovnih krogotokih z njihovimi pozitivnimi učinki na trajnostni razvoj tal, vode in lokalnega podnebja, da bo mogoče bolj sistematično zmanjševati okoljske vplive človekovih dejavnosti.

D.   
  Lokalni in regionalni pomen

| 47. | Evropski državljani se vse bolj zavedajo vloge, ki jo ima okolje v njihovem življenju. Lokalne in regionalne oblasti so najbližje lokalnim skupnostim, zato so izjemnega pomena kot posredniki za usposabljanje in mobilizacijo. |
| --- | --- |

47.

Evropski državljani se vse bolj zavedajo vloge, ki jo ima okolje v njihovem življenju. Lokalne in regionalne oblasti so najbližje lokalnim skupnostim, zato so izjemnega pomena kot posredniki za usposabljanje in mobilizacijo.

| 48. | Pri oblikovanju in izvajanju okoljske zakonodaje se uporabljata načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da si EU, države članice ter nacionalne, regionalne in lokalne oblasti pri vprašanjih, povezanih z okoljsko politiko, delijo pristojnosti. |
| --- | --- |

48.

Pri oblikovanju in izvajanju okoljske zakonodaje se uporabljata načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da si EU, države članice ter nacionalne, regionalne in lokalne oblasti pri vprašanjih, povezanih z okoljsko politiko, delijo pristojnosti.

| 49. | V posebnih ukrepih, ki jih sprejme Komisija, je treba opredeliti cilje za lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

49.

V posebnih ukrepih, ki jih sprejme Komisija, je treba opredeliti cilje za lokalne in regionalne oblasti.

| 50. | Lokalna agenda 21 je na lokalni in regionalni ravni lahko in mora biti orodje za uveljavljanje participativne demokracije, s katerim se dosegajo cilji okoljske politike in ki prek interneta omogoča razširjanje informacij o uporabi sedmega okoljskega akcijskega programa na lokalni ravni ter o razpoložljivih sodnih sredstvih. |
| --- | --- |

50.

Lokalna agenda 21 je na lokalni in regionalni ravni lahko in mora biti orodje za uveljavljanje participativne demokracije, s katerim se dosegajo cilji okoljske politike in ki prek interneta omogoča razširjanje informacij o uporabi sedmega okoljskega akcijskega programa na lokalni ravni ter o razpoložljivih sodnih sredstvih.

| 51. | Na področju okolja bi bilo treba priznati načelo upravljanja na več ravneh. Po mnenju Odbora okoljskih problemov ne more rešiti le ena raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvajati politike EU. Okoljske politike EU ni več mogoče oblikovati le na ravni EU, nato pa izvajanje sprejete zakonodaje prepustiti nacionalnim in podnacionalnim oblastem. Politiko na področju okolja je treba oblikovati z usklajevanjem med različnimi ravnmi upravljanja. Potreben je pristop na več ravneh, pri katerem mora vsaka raven upravljanja (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost ob usklajevanju z drugimi organi in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in tudi mora sprejeti, da se preprečijo podvajanja. |
| --- | --- |

51.

Na področju okolja bi bilo treba priznati načelo upravljanja na več ravneh. Po mnenju Odbora okoljskih problemov ne more rešiti le ena raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvajati politike EU. Okoljske politike EU ni več mogoče oblikovati le na ravni EU, nato pa izvajanje sprejete zakonodaje prepustiti nacionalnim in podnacionalnim oblastem. Politiko na področju okolja je treba oblikovati z usklajevanjem med različnimi ravnmi upravljanja. Potreben je pristop na več ravneh, pri katerem mora vsaka raven upravljanja (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost ob usklajevanju z drugimi organi in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in tudi mora sprejeti, da se preprečijo podvajanja.

| 52. | Odbor meni, da je treba okrepiti pristop na več ravneh v fazi oblikovanja politike. Za izboljšanje evropskega okolja so potrebni uresničljivi cilji, kar pomeni, da morata biti zakonodaja in izvajanje usklajena. Zato je nujno, da se že v fazi razvoja politike pozornost nameni morebitnim finančnim, političnim in pravnim posledicam za regionalne in lokalne oblasti ter izvedljivosti in izvršljivosti zakonodaje EU. |
| --- | --- |

52.

Odbor meni, da je treba okrepiti pristop na več ravneh v fazi oblikovanja politike. Za izboljšanje evropskega okolja so potrebni uresničljivi cilji, kar pomeni, da morata biti zakonodaja in izvajanje usklajena. Zato je nujno, da se že v fazi razvoja politike pozornost nameni morebitnim finančnim, političnim in pravnim posledicam za regionalne in lokalne oblasti ter izvedljivosti in izvršljivosti zakonodaje EU.

| 53. | Odbor priporoča okrepitev pristopa na več ravneh tudi v izvedbeni fazi. Pri izvajanju okoljske zakonodaje ne gre le za pravno izvajanje (prenos v nacionalno zakonodajo). To pomeni, da morajo okoljsko zakonodajo EU spremljati evropski in nacionalni izvedbeni načrti (priročniki o najboljših praksah in ukrepi glede virov emisij). Odbor s tega vidika podpira pristop na več ravneh in opozarja na medresorske skupine v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne izvedbene načrte. |
| --- | --- |

53.

Odbor priporoča okrepitev pristopa na več ravneh tudi v izvedbeni fazi. Pri izvajanju okoljske zakonodaje ne gre le za pravno izvajanje (prenos v nacionalno zakonodajo). To pomeni, da morajo okoljsko zakonodajo EU spremljati evropski in nacionalni izvedbeni načrti (priročniki o najboljših praksah in ukrepi glede virov emisij). Odbor s tega vidika podpira pristop na več ravneh in opozarja na medresorske skupine v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne izvedbene načrte.

| 54. | Sedmi okoljski akcijski program mora zato z naslednjimi ukrepi nujno podpreti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje:






  a) | povečanje lokalne in regionalne udeležbe pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU, da bi izboljšali izvajanje zakonodaje in prispevali k prevzemanju večje odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

54.

Sedmi okoljski akcijski program mora zato z naslednjimi ukrepi nujno podpreti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju zakonodaje:

a)

povečanje lokalne in regionalne udeležbe pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU, da bi izboljšali izvajanje zakonodaje in prispevali k prevzemanju večje odgovornosti;

| b) | izvajanje mehanizmov za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti pri izmenjavi najboljših praks in izvajanju politik; |
| --- | --- |

b)

izvajanje mehanizmov za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti pri izmenjavi najboljših praks in izvajanju politik;

| c) | usmeritev v pomoč državam in regijam z manj razvito domačo okoljsko politiko, namesto da bi uvajali vsesplošne nove ukrepe za vso EU, ki so v nasprotju s podobnimi politikami in načrti v državah in regijah z bolj razvitimi okoljskimi standardi in politikami; |
| --- | --- |

c)

usmeritev v pomoč državam in regijam z manj razvito domačo okoljsko politiko, namesto da bi uvajali vsesplošne nove ukrepe za vso EU, ki so v nasprotju s podobnimi politikami in načrti v državah in regijah z bolj razvitimi okoljskimi standardi in politikami;

| d) | uporaba direktiv namesto uredb, s čimer bi lokalnim in regionalnim oblastem omogočili oblikovanje njihovih lastnih okoljskih rešitev ob upoštevanju jasno dogovorjenega okvira EU; |
| --- | --- |

d)

uporaba direktiv namesto uredb, s čimer bi lokalnim in regionalnim oblastem omogočili oblikovanje njihovih lastnih okoljskih rešitev ob upoštevanju jasno dogovorjenega okvira EU;

| e) | oblikovanje okvira EU za okoljske preglede na ravni držav članic; |
| --- | --- |

e)

oblikovanje okvira EU za okoljske preglede na ravni držav članic;

| f) | sprejetje učinkovitih politik glede virov emisij, analize življenjskega cikla, sklenitve ciklov surovin in vzpostavitve krožnega gospodarstva ter razširjanje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

f)

sprejetje učinkovitih politik glede virov emisij, analize življenjskega cikla, sklenitve ciklov surovin in vzpostavitve krožnega gospodarstva ter razširjanje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti;

| g) | podpora trajnostnim mestom Evropske unije. Sedmi okoljski akcijski program mora tudi v prihodnje podpirati inovativne pobude mest z izmenjavo izkušenj, opredelitvijo in sprejetjem različnih kazalnikov za oceno okoljske učinkovitosti mest ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in teritorialnih učinkov, z več informacijami o virih financiranja ter objavljanjem ukrepov, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju. Ti kazalniki se razvijejo v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

g)

podpora trajnostnim mestom Evropske unije. Sedmi okoljski akcijski program mora tudi v prihodnje podpirati inovativne pobude mest z izmenjavo izkušenj, opredelitvijo in sprejetjem različnih kazalnikov za oceno okoljske učinkovitosti mest ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in teritorialnih učinkov, z več informacijami o virih financiranja ter objavljanjem ukrepov, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju. Ti kazalniki se razvijejo v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi;

| h) | podpora pobudam za trajnostna podeželska območja; |
| --- | --- |

h)

podpora pobudam za trajnostna podeželska območja;

| i) | povečanje učinkovitosti EU pri reševanju okoljskih problemov na regionalni in svetovni ravni, zlasti ob upoštevanju zavez, sprejetih na konferenci Rio+20; |
| --- | --- |

i)

povečanje učinkovitosti EU pri reševanju okoljskih problemov na regionalni in svetovni ravni, zlasti ob upoštevanju zavez, sprejetih na konferenci Rio+20;

| j) | sprejetje meril za reševanje pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov, na primer z mediacijo; |
| --- | --- |

j)

sprejetje meril za reševanje pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov, na primer z mediacijo;

| k) | spoštovanje načel pametne pravne ureditve, spremljanje in nadzor ocen učinka ter ocena učinka na konkurenčnost; |
| --- | --- |

k)

spoštovanje načel pametne pravne ureditve, spremljanje in nadzor ocen učinka ter ocena učinka na konkurenčnost;

| l) | vključitev okoljskih ciljev v pomembne proračunske postavke, kot so razvoj podeželja in kmetijstvo ter razvojna sredstva strukturnih skladov; |
| --- | --- |

l)

vključitev okoljskih ciljev v pomembne proračunske postavke, kot so razvoj podeželja in kmetijstvo ter razvojna sredstva strukturnih skladov;

| m) | izboljšanje komunikacije med vsemi ravnmi upravljanja in v vseh fazah razvojne politike, vlaganje v informacijske sisteme in spletna orodja za zagotavljanje preglednih okoljskih informacij za državljane in javne ustanove; |
| --- | --- |

m)

izboljšanje komunikacije med vsemi ravnmi upravljanja in v vseh fazah razvojne politike, vlaganje v informacijske sisteme in spletna orodja za zagotavljanje preglednih okoljskih informacij za državljane in javne ustanove;

| n) | uporaba tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ki jo je ustanovil Odbor regij in naj bi olajšala dialog in izmenjavo informacij ter izboljšala izvajanje v praksi na terenu; |
| --- | --- |

n)

uporaba tehnične platforme za sodelovanje na področju okolja, ki jo je ustanovil Odbor regij in naj bi olajšala dialog in izmenjavo informacij ter izboljšala izvajanje v praksi na terenu;

| o) | oblikovanje mehanizmov za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti k zbiranju okoljskih podatkov in za vzpostavitev skupne odgovornosti občin, regij in držav članic za zbiranje, obdelavo in nadzor teh podatkov; |
| --- | --- |

o)

oblikovanje mehanizmov za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti k zbiranju okoljskih podatkov in za vzpostavitev skupne odgovornosti občin, regij in držav članic za zbiranje, obdelavo in nadzor teh podatkov;

| p) | razvoj strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije za vse zakonodajne akte EU na področju okolja, pri čemer sodelujejo tudi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

p)

razvoj strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije za vse zakonodajne akte EU na področju okolja, pri čemer sodelujejo tudi lokalne in regionalne oblasti;

| q) | spodbujanje priprave konkretnih programov za okoljsko izobraževanje na lokalni in regionalni ravni, da se poveča okoljska ozaveščenost in pojasni, kako lahko državljani prispevajo k oblikovanju rešitev. Programe je treba izvajati na podlagi udeležbe, tudi v obliki natečajev; |
| --- | --- |

q)

spodbujanje priprave konkretnih programov za okoljsko izobraževanje na lokalni in regionalni ravni, da se poveča okoljska ozaveščenost in pojasni, kako lahko državljani prispevajo k oblikovanju rešitev. Programe je treba izvajati na podlagi udeležbe, tudi v obliki natečajev;

| r) | okrepitev povezanosti državljanov z okoljem prek programov za okoljsko izobraževanje in usposabljanje, ki jih izvajajo občine in regije, namenjene pa so različnim generacijam, da bi tako vse državljane bolje ozavestili o okoljskih vprašanjih; |
| --- | --- |

r)

okrepitev povezanosti državljanov z okoljem prek programov za okoljsko izobraževanje in usposabljanje, ki jih izvajajo občine in regije, namenjene pa so različnim generacijam, da bi tako vse državljane bolje ozavestili o okoljskih vprašanjih;

| s) | okrepitev in razširitev mreže IMPEL z zagotovitvijo dolgoročnega financiranja, da se omogočijo medsebojni pregledi in izmenjave najboljših praks, za spoštovanje okoljske zakonodaje v EU, zlasti na ravni lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

s)

okrepitev in razširitev mreže IMPEL z zagotovitvijo dolgoročnega financiranja, da se omogočijo medsebojni pregledi in izmenjave najboljših praks, za spoštovanje okoljske zakonodaje v EU, zlasti na ravni lokalnih in regionalnih oblasti;

| t) | spodbujanje koristne vloge sedmega okoljskega akcijskega programa pri podpori podjetjem ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki zagotavljajo strukturiran okvir za dolgoročno načrtovanje, zlasti kar zadeva obsežne naložbe v infrastrukturo; |
| --- | --- |

t)

spodbujanje koristne vloge sedmega okoljskega akcijskega programa pri podpori podjetjem ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki zagotavljajo strukturiran okvir za dolgoročno načrtovanje, zlasti kar zadeva obsežne naložbe v infrastrukturo;

| u) | sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju sodelovanja državljanov pri pripravi dolgoročnih okoljskih strategij in ciljev, uporabi evropskih sredstev za vlaganje v okoljske infrastrukture in ekosistemske storitve, prilagajanju na podnebne spremembe, izgubo biotske raznovrstnosti in zmanjševanju tveganja nesreč ter pri usposabljanju glede izvajanja direktiv o presoji vplivov na okolje oziroma o strateški okoljski presoji; |
| --- | --- |

u)

sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spodbujanju sodelovanja državljanov pri pripravi dolgoročnih okoljskih strategij in ciljev, uporabi evropskih sredstev za vlaganje v okoljske infrastrukture in ekosistemske storitve, prilagajanju na podnebne spremembe, izgubo biotske raznovrstnosti in zmanjševanju tveganja nesreč ter pri usposabljanju glede izvajanja direktiv o presoji vplivov na okolje oziroma o strateški okoljski presoji;

| v) | vključitev metod trajnostnega upravljanja urbanega okolja v pripravo dokumentov o urbanističnem načrtovanju, s posebnim poudarkom na integriranem okoljskem načrtovanju, trajnostni mobilnosti, omrežjih prevoznih sredstev na električno energijo, kolesarskih poteh in skupni rabi koles v mestih, kakovosti življenja in javnega zdravja. |
| --- | --- |

v)

vključitev metod trajnostnega upravljanja urbanega okolja v pripravo dokumentov o urbanističnem načrtovanju, s posebnim poudarkom na integriranem okoljskem načrtovanju, trajnostni mobilnosti, omrežjih prevoznih sredstev na električno energijo, kolesarskih poteh in skupni rabi koles v mestih, kakovosti življenja in javnega zdravja.

| 55. | Strategija sedmega okoljskega akcijskega programa je deloma odvisna od posebnih instrumentov politike, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje; določeni bodo šele po izvedbi ocen učinka. To bo vplivalo na stroškovno učinkovitost ter posamične socialne in gospodarske učinke ter na vlogo nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju politik in zakonodaje, sprejetih na ravni EU. Vendar lokalnih in regionalnih oblasti zaradi ukrepov iz točke 54 ne bi smeli siliti v večjo porabo. Odbor regij meni, da bi morala biti za stroške ukrepov iz točke 54 odgovorna zlasti EU ali vlade držav članic. Treba je poskrbeti za trajnostni gospodarski razvoj in trajno odpornost ekosistemov, ki podpirajo rast in varujejo zdravje naših državljanov. |
| --- | --- |

55.

Strategija sedmega okoljskega akcijskega programa je deloma odvisna od posebnih instrumentov politike, s katerimi naj bi dosegli zastavljene cilje; določeni bodo šele po izvedbi ocen učinka. To bo vplivalo na stroškovno učinkovitost ter posamične socialne in gospodarske učinke ter na vlogo nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov pri izvajanju politik in zakonodaje, sprejetih na ravni EU. Vendar lokalnih in regionalnih oblasti zaradi ukrepov iz točke 54 ne bi smeli siliti v večjo porabo. Odbor regij meni, da bi morala biti za stroške ukrepov iz točke 54 odgovorna zlasti EU ali vlade držav članic. Treba je poskrbeti za trajnostni gospodarski razvoj in trajno odpornost ekosistemov, ki podpirajo rast in varujejo zdravje naših državljanov.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V številnih primerih bodo za doseganje teh ciljev potrebni predvsem ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni EU. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v EU, je eden od namenov tega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje. | V številnih primerih bodo za doseganje teh ciljev potrebni predvsem ukrepi na evropski, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni EU. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v EU, je eden od namenov tega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V številnih primerih bodo za doseganje teh ciljev potrebni predvsem ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni EU. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v EU, je eden od namenov tega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje.

V številnih primerih bodo za doseganje teh ciljev potrebni predvsem ukrepi na evropski, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni EU. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v EU, je eden od namenov tega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje.

Obrazložitev

Izboljšanje stanja okolja je deljena odgovornost vseh ravni upravljanja.

Predlog spremembe 2

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 43

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Znaten del prebivalstva EU je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije. Ukrepi so potrebni zlasti na območjih, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal, kot so mesta in stavbe. | Znaten del prebivalstva EU je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije. Ukrepi na evropski in nacionalni ravni so potrebni zlasti na območjih, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal, kot so mesta in stavbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Znaten del prebivalstva EU je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije. Ukrepi so potrebni zlasti na območjih, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal, kot so mesta in stavbe.

Znaten del prebivalstva EU je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije. Ukrepi na evropski in nacionalni ravni so potrebni zlasti na območjih, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal, kot so mesta in stavbe.

Obrazložitev

Ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni so na tem področju še posebej nujni.

Predlog spremembe 3

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 58

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Drugič, EU bo zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora vključila v široko okoljsko zakonodajo EU, pri čemer jih bo dopolnila z zmogljivostjo na ravni EU, ki omogoča obravnavo okoliščin, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost. | Drugič, EU bo s ciljnim določanjem prednostnih tem in izkoriščanjem sinergij z obstoječimi predpisi o nadzoru zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora vključila v široko okoljsko zakonodajo EU, pri čemer jih bo dopolnila z zmogljivostjo na ravni EU, ki v okviru njenih pristojnosti omogoča obravnavo okoliščin, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Drugič, EU bo zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora vključila v široko okoljsko zakonodajo EU, pri čemer jih bo dopolnila z zmogljivostjo na ravni EU, ki omogoča obravnavo okoliščin, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost.

Drugič, EU bo s ciljnim določanjem prednostnih tem in izkoriščanjem sinergij z obstoječimi predpisi o nadzoru zahteve glede inšpekcijskih pregledov in nadzora vključila v široko okoljsko zakonodajo EU, pri čemer jih bo dopolnila z zmogljivostjo na ravni EU, ki v okviru njenih pristojnosti omogoča obravnavo okoliščin, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost.

Obrazložitev

Pri razširitvi predpisov o nadzoru na celotno okoljsko zakonodajo EU je treba zagotoviti učinkovit postopek, da se prepreči nepotrebno dodatno upravno breme v že tako izjemno formaliziranih in dolgotrajnih postopkih EU. Poleg tega ni jasno, ali so nove pristojnosti Evropske komisije utemeljene. Zato je treba s preoblikovanjem točke 58 zagotoviti delovanje Evropske komisije v okviru njenih obstoječih pristojnosti. To ni v nasprotju z mnenjem OR, saj OR v njem predlaga racionalizacijo in posodobitev uprave ter izmenjave podatkov o okolju.

Predlog spremembe 4

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 69

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Še vedno obstajajo znatne vrzeli na področju znanja, med katerimi jih je nekaj pomembnih za prednostne cilje tega programa. Naložbe v dodatne raziskave za odpravo teh vrzeli so zato bistvene, da se javnim organom in podjetjem zagotovi trdna podlaga za sprejemanje odločitev, ki v celoti upoštevajo dejanske socialne, gospodarske ter okoljske koristi in stroške. Opozoriti je treba zlasti na štiri vrzeli:






  — | za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na teh področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju teh storitev ter njihov način prilagajanja podnebnim spremembam; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Še vedno obstajajo znatne vrzeli na področju znanja, med katerimi jih je nekaj pomembnih za prednostne cilje tega programa. Naložbe v dodatne raziskave za odpravo teh vrzeli so zato bistvene, da se javnim organom in podjetjem zagotovi trdna podlaga za sprejemanje odločitev, ki v celoti upoštevajo dejanske socialne, gospodarske ter okoljske koristi in stroške. Opozoriti je treba zlasti na štiri vrzeli:

—

za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na teh področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju teh storitev ter njihov način prilagajanja podnebnim spremembam;

Še vedno obstajajo znatne vrzeli na področju znanja, med katerimi jih je nekaj pomembnih za prednostne cilje tega programa. Naložbe v dodatne raziskave za odpravo teh vrzeli so zato bistvene, da se javnim organom in podjetjem zagotovi trdna podlaga za sprejemanje odločitev, ki v celoti upoštevajo dejanske socialne, gospodarske ter okoljske koristi in stroške. Opozoriti je treba zlasti na štiri vrzeli:

| — | za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Obstoječe visokospecializirano strokovno znanje v posameznih sektorjih (npr. tla, voda, podnebje, zrak, rastline, živali) se vse močneje usmerja v njihovo funkcionalno medsebojno delovanje. Tovrstno znanje je nujno potrebno za funkcionalno, trajnostno uravnavanje ekosistema. Omogoča zanesljivo uresničitev glavnega cilja enotnega pristopa k stabilizaciji ekosistema in učinkovito uporabo sredstev. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na teh področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju teh storitev ter njihov način prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

—

za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Obstoječe visokospecializirano strokovno znanje v posameznih sektorjih (npr. tla, voda, podnebje, zrak, rastline, živali) se vse močneje usmerja v njihovo funkcionalno medsebojno delovanje. Tovrstno znanje je nujno potrebno za funkcionalno, trajnostno uravnavanje ekosistema. Omogoča zanesljivo uresničitev glavnega cilja enotnega pristopa k stabilizaciji ekosistema in učinkovito uporabo sredstev. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na teh področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju teh storitev ter njihov način prilagajanja podnebnim spremembam;

(...)

(...)

Obrazložitev

Za ciljno usmerjen in učinkovit razvoj ukrepov v okviru trajnostne okoljske politike in hkratno zagotovitev strokovne preglednosti pri spremljanju in ocenjevanju ekosistemskih storitev, ki sta pomembna za nosilce projektov in predvidena v sedmem okoljskem akcijskem programu, in preprečevanje neto izgub, je nujno, da se nemudoma zapolnijo vrzeli v znanju na področju razumevanja funkcij ekosistema. Tako se preprečijo neučinkovite strategije, ki so med drugim v breme nosilcev projektov. To je v skladu z mnenjem OR, ki si prizadeva za uresničljive okoljske cilje in zapolnitev vrzeli v znanju.

Predlog spremembe 5

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 83

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti EU od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev tega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. S tem je treba zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Direktiva o strateški okoljski presoji in direktiva o presoji vplivov na okolje lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno. Pri presoji vpliva na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in tudi doseganju večje stopnje odpornosti na vplive podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij. | Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti EU od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev tega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. S tem je treba zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Raven zastavljenih ciljev iz politike EU glede virov emisij je treba uskladiti s sektorskimi okoljskimi cilji, časovne okvire ukrepov v zvezi z emisijami pri viru pa je treba uskladiti s cilji glede imisij. Direktiva o strateški okoljski presoji in direktiva o presoji vplivov na okolje lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno. Pri presoji vpliva na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in tudi doseganju večje stopnje odpornosti na vplive podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti EU od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev tega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. S tem je treba zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Direktiva o strateški okoljski presoji in direktiva o presoji vplivov na okolje lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno. Pri presoji vpliva na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in tudi doseganju večje stopnje odpornosti na vplive podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij.

Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti EU od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev tega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. S tem je treba zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Raven zastavljenih ciljev iz politike EU glede virov emisij je treba uskladiti s sektorskimi okoljskimi cilji, časovne okvire ukrepov v zvezi z emisijami pri viru pa je treba uskladiti s cilji glede imisij. Direktiva o strateški okoljski presoji in direktiva o presoji vplivov na okolje lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno. Pri presoji vpliva na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in tudi doseganju večje stopnje odpornosti na vplive podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij.

Obrazložitev

Raven zastavljenih ciljev in časovni okviri za cilje iz politike glede virov emisij bi morali biti usklajeni s sektorskimi okoljskimi cilji.

Predlog spremembe 6

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 86

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da se izboljšata vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:






  (a) | sektorske politike na ravni EU in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da se izboljšata vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

(a)

sektorske politike na ravni EU in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem.

| (b) | Za to je potrebno zlasti naslednje:






  (a) | vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za to je potrebno zlasti naslednje:

(a)

vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni EU in držav članic;

| (b) | izvajanje sistematičnih predhodnih ocen socialnih in gospodarskih učinkov pobud politike in njihovih vplivov na okolje na ravni EU in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost. |
| --- | --- |

(b)

izvajanje sistematičnih predhodnih ocen socialnih in gospodarskih učinkov pobud politike in njihovih vplivov na okolje na ravni EU in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost.

Da se izboljšata vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

| (a) | sektorske politike na ravni EU in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem. |
| --- | --- |

(a)

sektorske politike na ravni EU in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem.

| (b) | Za to je potrebno zlasti naslednje:






  (a) | vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za to je potrebno zlasti naslednje:

(a)

vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni EU in držav članic;

| (b) | uskladitev ravni zastavljenih ciljev iz politike EU glede virov emisij s sektorskimi okoljskimi cilji ter prilagoditev časovnih okvirov ukrepov v zvezi z emisijami pri viru in ciljev glede imisij; |
| --- | --- |

(b)

uskladitev ravni zastavljenih ciljev iz politike EU glede virov emisij s sektorskimi okoljskimi cilji ter prilagoditev časovnih okvirov ukrepov v zvezi z emisijami pri viru in ciljev glede imisij;

| (c) | izvajanje sistematičnih predhodnih ocen socialnih in gospodarskih učinkov pobud politike in njihovih vplivov na okolje na ravni EU in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje sistematičnih predhodnih ocen socialnih in gospodarskih učinkov pobud politike in njihovih vplivov na okolje na ravni EU in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost.

Obrazložitev

Raven zastavljenih ciljev in časovni okviri za cilje iz politike glede virov emisij bi morali biti usklajeni s sektorskimi okoljskimi cilji.

Predlog spremembe 7

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 89

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Različne politike in pobude EU, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavljajo pozitivne učinke za državljane EU ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za to potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključiti regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „platforme za razvoj mest“, pri čemer bo več skupin zainteresiranih strani in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bodo pozitivni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljske zakonodaje na ravni Unije ter nacionalni in lokalni ravni. To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na vrhu Rio+20. Celostni pristopi k mestnemu prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih in socialnih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo. | Različne politike in pobude EU, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavljajo pozitivne učinke za državljane EU ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za to potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključiti regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „platforme za razvoj mest“, pri čemer bo več skupin zainteresiranih strani in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bodo
  bi bil lahko pozitiveni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljske zakonodaje na ravni Unije ter nacionalni in lokalni ravni. To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na vrhu Rio+20. Celostni pristopi k mestnemu prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih in, socialnih in teritorialnih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Različne politike in pobude EU, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavljajo pozitivne učinke za državljane EU ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za to potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključiti regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „platforme za razvoj mest“, pri čemer bo več skupin zainteresiranih strani in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bodo pozitivni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljske zakonodaje na ravni Unije ter nacionalni in lokalni ravni. To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na vrhu Rio+20. Celostni pristopi k mestnemu prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih in socialnih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo.

Različne politike in pobude EU, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavljajo pozitivne učinke za državljane EU ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za to potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključiti regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „platforme za razvoj mest“, pri čemer bo več skupin zainteresiranih strani in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bodo
  bi bil lahko pozitiveni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljske zakonodaje na ravni Unije ter nacionalni in lokalni ravni. To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na vrhu Rio+20. Celostni pristopi k mestnemu prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih in, socialnih in teritorialnih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo.

Obrazložitev

Poleg socialnih in gospodarskih vidikov so pomembni tudi teritorialni izzivi.

Predlog spremembe 8

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 90

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| EU mora dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave med njimi ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju mest. Institucije EU in države članice morajo omogočiti in spodbujati uporabo finančnih sredstev EU, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev. Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril za mesta bo vzpostavljena skupna referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest. | EU mora dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave med njimi ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju mest. Institucije EU in države članice morajo omogočiti in spodbujati uporabo finančnih sredstev EU, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev. Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril
  kazalnikov za mesta bo
  bi bila lahko ob upoštevanju načela subsidiarnosti vzpostavljena skupna referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to
  kar bi lahko spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest. Kazalniki trajnosti bodo oblikovani v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi, da se zagotovita potrebni usklajenost in primerljivost pri ocenjevanju trendov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

EU mora dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave med njimi ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju mest. Institucije EU in države članice morajo omogočiti in spodbujati uporabo finančnih sredstev EU, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev. Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril za mesta bo vzpostavljena skupna referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest.

EU mora dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave med njimi ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo pri trajnostnem razvoju mest. Institucije EU in države članice morajo omogočiti in spodbujati uporabo finančnih sredstev EU, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev. Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril
  kazalnikov za mesta bo
  bi bila lahko ob upoštevanju načela subsidiarnosti vzpostavljena skupna referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to
  kar bi lahko spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest. Kazalniki trajnosti bodo oblikovani v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi, da se zagotovita potrebni usklajenost in primerljivost pri ocenjevanju trendov.

Obrazložitev

Kar zadeva okoljske kazalnike, je za zagotovitev zanesljivih primerjav nujna natančna uskladitev osnovnih podatkov in statističnih operacij. Pri tem morajo sodelovati lokalne oblasti pa tudi Evropska agencija za okolje in Eurostat.

Predlog spremembe 9

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 91

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da se okrepi trajnost mest v EU, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:






  (a) | večina mest v EU izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da se okrepi trajnost mest v EU, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

(a)

večina mest v EU izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje.

Za to je potrebno zlasti naslednje:

| (a) | opredelitev in sprejetje sklopa meril za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, pri čemer se upoštevajo gospodarski in socialni učinki; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev in sprejetje sklopa meril za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, pri čemer se upoštevajo gospodarski in socialni učinki;

| (b) | zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in dostop do takšnega financiranja. |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in dostop do takšnega financiranja.

Da se okrepi trajnost mest v EU, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

| (a) | večina mest v EU izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje. |
| --- | --- |

(a)

večina mest v EU izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje.

Za to je potrebno zlasti naslednje:

| (a) | kadar je treba celostne načrte za urbanistično načrtovanje dokončati že prej, še preden so na voljo
  opredelitev in sprejetje sklopa meril
  kazalniki za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, bi morale imeti vlade držav članic začasno možnost, da ob upoštevanju
  pri čemer se upoštevajo gospodarskih in socialnih učinkov
  i
  ter zgodovinskih in geografskih značilnosti, na podlagi strokovnega znanja izvedencev za mesta (kot so urbanisti in arhitekti), ocenijo okoljevarstvene zahteve. Kazalniki trajnosti bodo oblikovani v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi, da se zagotovita potrebni usklajenost in primerljivost pri ocenjevanju trendov. Za že obstoječe načrte bi se lahko uvedla izjema; |
| --- | --- |

(a)

kadar je treba celostne načrte za urbanistično načrtovanje dokončati že prej, še preden so na voljo
  opredelitev in sprejetje sklopa meril
  kazalniki za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, bi morale imeti vlade držav članic začasno možnost, da ob upoštevanju
  pri čemer se upoštevajo gospodarskih in socialnih učinkov
  i
  ter zgodovinskih in geografskih značilnosti, na podlagi strokovnega znanja izvedencev za mesta (kot so urbanisti in arhitekti), ocenijo okoljevarstvene zahteve. Kazalniki trajnosti bodo oblikovani v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi ter okoljskimi in statističnimi organi, da se zagotovita potrebni usklajenost in primerljivost pri ocenjevanju trendov. Za že obstoječe načrte bi se lahko uvedla izjema;

| (b) | zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in dostop do takšnega financiranja. |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in dostop do takšnega financiranja.

Obrazložitev

Kar zadeva okoljske kazalnike, je za zagotovitev zanesljivih primerjav nujna natančna uskladitev osnovnih podatkov in statističnih operacij. Pri tem morajo sodelovati lokalne oblasti pa tudi Evropska agencija za okolje in Eurostat. Problematično je, da mora veliko mest svoje celostne načrte za prostorsko načrtovanje prenoviti že skoraj po enem ali dveh letih, še preden so – iz razumljivih razlogov – predloženi kazalniki za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest. Ni se dobro držati starih načrtov in jih podaljševati. Zato predlagamo, da se problem reši tako, da bi vlade držav članic imele začasno možnost, da ocenijo okoljevarstvene zahteve in tako ne zavirajo skladnega in trajnostnega prostorskega razvoja.

Predlog spremembe 10

predlog Evropske komisije, Priloga, točka 100

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da se poveča učinkovitost EU pri spopadanju z regionalnimi in svetovnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:
  (...)
  Za to je potrebno zlasti naslednje:






  a) | prizadevanje za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki: a) obravnavajo prednostna področja vključujočega zelenega gospodarstva, širše cilje trajnostnega razvoja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, ter medsektorska vprašanja, kot so pravičnost, socialna vključenost, dostojno delo, pravna država in dobro upravljanje; b) se splošno uporabljajo ter zajemajo vsa tri področja trajnostnega razvoja; c) so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki ter d) so usklajeni in vključeni v okvir razvoja po letu 2015 ter podpirajo podnebne ukrepe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da se poveča učinkovitost EU pri spopadanju z regionalnimi in svetovnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

(...)

Za to je potrebno zlasti naslednje:

a)

prizadevanje za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki: a) obravnavajo prednostna področja vključujočega zelenega gospodarstva, širše cilje trajnostnega razvoja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, ter medsektorska vprašanja, kot so pravičnost, socialna vključenost, dostojno delo, pravna država in dobro upravljanje; b) se splošno uporabljajo ter zajemajo vsa tri področja trajnostnega razvoja; c) so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki ter d) so usklajeni in vključeni v okvir razvoja po letu 2015 ter podpirajo podnebne ukrepe;

| b) | prizadevanje za učinkovitejšo strukturo za trajnostni razvoj znotraj Združenih narodov z okrepitvijo UNEP v skladu s sklepi konference Rio+20 ter nadaljnje prizadevanje, da UNEP postane agencija Združenih narodov, in podpora stalnim prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

b)

prizadevanje za učinkovitejšo strukturo za trajnostni razvoj znotraj Združenih narodov z okrepitvijo UNEP v skladu s sklepi konference Rio+20 ter nadaljnje prizadevanje, da UNEP postane agencija Združenih narodov, in podpora stalnim prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi;

| c) | povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčitvijo in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi in inovativnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru strategije za financiranje trajnostnega razvoja, določene v Riu, in lastne politike EU, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

c)

povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčitvijo in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi in inovativnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru strategije za financiranje trajnostnega razvoja, določene v Riu, in lastne politike EU, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo;

Da se poveča učinkovitost EU pri spopadanju z regionalnimi in svetovnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi, bo s programom do leta 2020 zagotovljeno naslednje:

(...)

Za to je potrebno zlasti naslednje:

| a) | prizadevanje za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki: a) obravnavajo prednostna področja vključujočega zelenega gospodarstva, širše cilje trajnostnega razvoja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, ter medsektorska vprašanja, kot so pravičnost, socialna vključenost, dostojno delo, pravna država in dobro upravljanje; b) se splošno uporabljajo ter zajemajo vsa tri področja trajnostnega razvoja; c) so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki ter d) so usklajeni in vključeni v okvir razvoja po letu 2015 ter podpirajo podnebne ukrepe; |
| --- | --- |

a)

prizadevanje za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki: a) obravnavajo prednostna področja vključujočega zelenega gospodarstva, širše cilje trajnostnega razvoja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, ter medsektorska vprašanja, kot so pravičnost, socialna vključenost, dostojno delo, pravna država in dobro upravljanje; b) se splošno uporabljajo ter zajemajo vsa tri področja trajnostnega razvoja; c) so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki ter d) so usklajeni in vključeni v okvir razvoja po letu 2015 ter podpirajo podnebne ukrepe;

| b) | prizadevanje za učinkovitejšo strukturo za trajnostni razvoj znotraj Združenih narodov z okrepitvijo UNEP v skladu s sklepi konference Rio+20 ter nadaljnje prizadevanje, da UNEP postane agencija Združenih narodov, in podpora stalnim prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

b)

prizadevanje za učinkovitejšo strukturo za trajnostni razvoj znotraj Združenih narodov z okrepitvijo UNEP v skladu s sklepi konference Rio+20 ter nadaljnje prizadevanje, da UNEP postane agencija Združenih narodov, in podpora stalnim prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi;

| c) | zagotovitev dodatnih finančnih sredstev za posebej stroškovno intenzivne okoljske ukrepe, ki jih je treba izvesti do leta 2020 – zlasti ukrepe za izboljšanje poškodovanih ekosistemov z zeleno infrastrukturo – ter povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčitvijo in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi in inovativnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru strategije za financiranje trajnostnega razvoja, določene v Riu, in lastne politike EU, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

c)

zagotovitev dodatnih finančnih sredstev za posebej stroškovno intenzivne okoljske ukrepe, ki jih je treba izvesti do leta 2020 – zlasti ukrepe za izboljšanje poškodovanih ekosistemov z zeleno infrastrukturo – ter povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčitvijo in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi in inovativnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru strategije za financiranje trajnostnega razvoja, določene v Riu, in lastne politike EU, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo;

(...)

(...)

Obrazložitev

Treba je opozoriti na potrebo po zagotavljanju sredstev financiranja EU za stroškovno intenzivne okoljske ukrepe, ki jih je treba izvesti do leta 2020, npr. ponovno povezavo razdrobljenih ekosistemov z zeleno infrastrukturo (med drugim z zelenimi mostovi), da bi se cilji uresničevali v okviru rokov. Izkušnje na ravni držav članic kažejo, da ni finančne osnove za izvajanje tega cilja. OR v mnenju zlasti poudarja zahtevo po uresničljivih ciljih kot temelju verodostojne politike ter ustrezni finančni osnovi za uresničevanje ciljev.

V Bruslju, 30. maja 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 164/2010 fin, Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 (2011/2194(INI)).

1

(2)  CdR 187/2011 fin.

2

(3)  To priporočilo je OR podal že v mnenju CoR 101/2011 fin.

3

---