# Eiropas Savienības L 166/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 28. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 28. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 977/2005 (2005. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 978/2005 (2005. gada 27. jūnijs), ar kuru atver tarifa kvotu preferenciāla speciāla niedru jēlcukura ievedumiem no ĀKK valstīm un Indijas rafinēšanas uzņēmumu apgādei laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 979/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par konkursa atklāšanu nolūkā piešķirt sistēmas A3 izvešanas atļaujas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki) | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 977/2005 (2005. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 978/2005 (2005. gada 27. jūnijs), ar kuru atver tarifa kvotu preferenciāla speciāla niedru jēlcukura ievedumiem no ĀKK valstīm un Indijas rafinēšanas uzņēmumu apgādei laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 979/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par konkursa atklāšanu nolūkā piešķirt sistēmas A3 izvešanas atļaujas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

5

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2002. gada 27. novembris) par EK Līguma 81. panta procedūras piemērošanu attiecībā uz BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV (Lieta COMP/E-1/37.152 – Ģipša plāksnes)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2002) 4570) | 8 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 24. jūnijs) par pētījumu finansēšanu, ietekmes pārbaudi un novērtēšanu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās | 12 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2002. gada 27. novembris) par EK Līguma 81. panta procedūras piemērošanu attiecībā uz BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV (Lieta COMP/E-1/37.152 – Ģipša plāksnes)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2002) 4570)

BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV

(izziņots ar dokumenta numuru K(2002) 4570)

8

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 24. jūnijs) par pētījumu finansēšanu, ietekmes pārbaudi un novērtēšanu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās

12

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 977/2005

(2005. gada 27. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 54,7 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,8 |
| 999 | 87,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 66,8 |
| 528 | 66,6 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,1 |
| 400 | 107,4 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 66,9 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 56,7 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 77,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 176,4 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 182,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 242,3 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 238,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 122,3 |
| 999 | 122,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

54,7

999

54,7

0707 00 05

052

87,8

999

87,8

0709 90 70

052

91,3

999

91,3

0805 50 10

382

52,4

388

66,8

528

66,6

624

71,1

999

64,2

0808 10 80

388

93,1

400

107,4

508

92,8

512

66,9

524

46,4

528

63,7

720

56,7

804

95,7

999

77,8

0809 10 00

052

176,4

624

188,8

999

182,6

0809 20 95

052

242,3

068

148,4

400

325,6

999

238,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

122,3

999

122,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 978/2005

(2005. gada 27. jūnijs),

ar kuru atver tarifa kvotu preferenciāla speciāla niedru jēlcukura ievedumiem no ĀKK valstīm un Indijas rafinēšanas uzņēmumu apgādei laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 39. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. panta 1. punktā paredzēts, ka laikā no 2001./2002. tirdzniecības gada līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam un pienācīgai Kopienas rafinēšanas uzņēmumu apgādei īpašs samazināts ievedmuitas nodoklis ir iekasējams par niedru jēlcukura ievedumiem ar izcelsmi valstīs, ar kurām Kopiena noslēgusi līgumus piegādēm preferenču režīmā. Šobrīd ar Padomes Lēmumu 2001/870/EK (2) šādi līgumi noslēgti ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK valstis), kuras ir minētas 3. protokola par ĀKK cukuru V pielikumā (3), kas pievienots ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam, un ar Indijas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. panta 1. punktā paredzēts, ka laikā no 2001./2002. tirdzniecības gada līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam un pienācīgai Kopienas rafinēšanas uzņēmumu apgādei īpašs samazināts ievedmuitas nodoklis ir iekasējams par niedru jēlcukura ievedumiem ar izcelsmi valstīs, ar kurām Kopiena noslēgusi līgumus piegādēm preferenču režīmā. Šobrīd ar Padomes Lēmumu 2001/870/EK (2) šādi līgumi noslēgti ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (ĀKK valstis), kuras ir minētas 3. protokola par ĀKK cukuru V pielikumā (3), kas pievienots ĀKK-EK Partnerattiecību nolīgumam, un ar Indijas Republiku.

| (2) | Ar Lēmumu 2001/870/EK noslēgtie līgumi nosaka, ka attiecīgajiem rafinēšanas uzņēmumiem ir jāmaksā minimālā iepirkuma cena, kas ir vienāda ar jēlcukuram garantēto cenu, no kuras atskaitīts pielāgojuma atbalsts, kas noteikts konkrētajam tirdzniecības gadam. Tādējādi minimālā cena ir jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas piemērojami 2005./2006. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2001/870/EK noslēgtie līgumi nosaka, ka attiecīgajiem rafinēšanas uzņēmumiem ir jāmaksā minimālā iepirkuma cena, kas ir vienāda ar jēlcukuram garantēto cenu, no kuras atskaitīts pielāgojuma atbalsts, kas noteikts konkrētajam tirdzniecības gadam. Tādējādi minimālā cena ir jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas piemērojami 2005./2006. tirdzniecības gadam.

| (3) | Īpašā preferenču cukura daudzumi, kas ir jāieved, tiek aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. pantu, pamatojoties uz Kopienas provizorisko gada bilanci. Šī bilance liecina par to, ka šajā posmā ir jāieved jēlcukurs un jāatver tarifa kvota 2005./2006. tirdzniecības gadam ar īpašu samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas paredzēta iepriekš minētajos līgumos, ar nolūku uz laiku apmierināt Kopienas rafinēšanas uzņēmumu vajadzības minētajā tirdzniecības gadā. |
| --- | --- |

(3)

Īpašā preferenču cukura daudzumi, kas ir jāieved, tiek aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. pantu, pamatojoties uz Kopienas provizorisko gada bilanci. Šī bilance liecina par to, ka šajā posmā ir jāieved jēlcukurs un jāatver tarifa kvota 2005./2006. tirdzniecības gadam ar īpašu samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas paredzēta iepriekš minētajos līgumos, ar nolūku uz laiku apmierināt Kopienas rafinēšanas uzņēmumu vajadzības minētajā tirdzniecības gadā.

| (4) | Sakarā ar to, ka šobrīd ir pieejamas niedru jēlcukura ražošanas prognozes 2005./2006. tirdzniecības gadam un trūkstošos daudzumus, kas izriet no provizoriskās bilances, ir jāparedz ievešanas atļaujas periodam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(4)

Sakarā ar to, ka šobrīd ir pieejamas niedru jēlcukura ražošanas prognozes 2005./2006. tirdzniecības gadam un trūkstošos daudzumus, kas izriet no provizoriskās bilances, ir jāparedz ievešanas atļaujas periodam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim.

| (5) | Uz jauno kvotu ir jāattiecina Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1159/2003, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus ievedumiem 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam saskaņā ar tarifa kvotu atbilstīgi preferenču līgumiem un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (4). |
| --- | --- |

(5)

Uz jauno kvotu ir jāattiecina Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1159/2003, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus ievedumiem 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam saskaņā ar tarifa kvotu atbilstīgi preferenču līgumiem un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (4).

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Laikam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 28. februārim saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura ievedumiem ar KN kodu 1701 11 10 tiek atvērta tarifa kvota:

| a) | 90 000 tonnu, kas izteikts, izmantojot balto cukuru ar izcelsmi ĀKK valstīs, saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK, ar ko apstiprināja nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā slēgšanu; |
| --- | --- |

a)

90 000 tonnu, kas izteikts, izmantojot balto cukuru ar izcelsmi ĀKK valstīs, saskaņā ar Lēmumu 2001/870/EK, ar ko apstiprināja nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā slēgšanu;

| b) | 10 000 tonnu, kas izteikts, izmantojot balto cukuru ar izcelsmi Indijā. |
| --- | --- |

b)

10 000 tonnu, kas izteikts, izmantojot balto cukuru ar izcelsmi Indijā.

2. pants

1.   Īpašais samazinātais nodoklis 0 euro par 100 tīrsvara kilogramiem standarta kvalitātes jēlcukura piemērojams 1. pantā minētā daudzuma ievedumiem.

2.   Minimālā iepirkuma cena, ko Kopienas rafinēšanas uzņēmumiem ir pienākums maksāt, 1. pantā minētajam periodam ir 49,68 euro par 100 kilogramiem standarta kvalitātes jēlcukura.

3. pants

Regula (EK) Nr. 1159/2003 attiecas uz jauno tarifa kvotu, kas atvērta ar šo regulu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā tiek piemērota no 2005. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 8.12.2001., 21. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 568/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 9. lpp.).

4

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 979/2005

(2005. gada 27. jūnijs)

par konkursa atklāšanu nolūkā piešķirt sistēmas A3 izvešanas atļaujas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos, iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos, iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa.

| (7) | Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos. |
| --- | --- |

(7)

Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos.

| (8) | Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, būtu jāīsteno konkurss un jānosaka orientējošā kompensāciju summa un paredzētie daudzumi attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, būtu jāīsteno konkurss un jānosaka orientējošā kompensāciju summa un paredzētie daudzumi attiecīgajā periodā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek atklāts konkurss sistēmas A3 izvešanas atļauju piešķiršanai. Attiecīgie produkti, piedāvājumu iesniegšanas periods, orientējošās kompensācijas likmes un paredzētie daudzumi ir noteikti pielikumā.

2.   Saskaņā ar pārtikas atbalstu izdotās atļaujas, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā, neattiecina uz daudzumiem, kas paredzēti šīs regulas pielikumā.

3.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1961/2001 5. panta 6. punkta piemērojumu, A3 tipa atļauju derīguma termiņš ir trīs mēneši.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 4. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 7/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005, 3. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas Regulai par konkursa atklāšanu nolūkā piešķirt sistēmas A3 izvešanas atļaujas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

Piedāvājumu iesniegšanas periods: no 2005. gada 4. jūlija līdz 5. jūlijam

| Produktu kods (1) | Galamērķis (2) | Orientējošā kompensāciju summa
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 45 | 3 747 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 48 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | 13 255 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 46 | 38 466 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 18 | 19 415 |

Produktu kods (1)

Galamērķis (2)

Orientējošā kompensāciju summa

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0702 00 00 9100

F08

45

3 747

0805 10 20 9100

A00

48

1 229

0806 10 10 9100

A00

35

13 255

0808 10 80 9100

F04, F09

46

38 466

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

18

19 415

---

(1)  Produktu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  A sērijas galamērķu kodi definēti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā. Skaitliskie galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Pārējie galamērķi definēti šādi:

| F03: | visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| --- | --- |
| F04: | Honkonga, Singapūra, Malaizija, Šrilanka, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Japāna, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika. |
| F08: | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| F09: | šādi galamērķi:






  — | Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Dienvidslāvija (Serbija un Melnkalne), Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahija, Kirgīzija, Moldāvija, Krievija, Tadžikija, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija, |

F03:

visi galamērķi, izņemot Šveici.

F04:

Honkonga, Singapūra, Malaizija, Šrilanka, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Japāna, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika.

F08:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

F09:

šādi galamērķi:

—

Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Dienvidslāvija (Serbija un Melnkalne), Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahija, Kirgīzija, Moldāvija, Krievija, Tadžikija, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija,

| — | Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku, |
| --- | --- |

—

Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku,

| — | galamērķi, kas norādīti 36. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

galamērķi, kas norādīti 36. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/8

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2002. gada 27. novembris)

par EK Līguma 81. panta procedūras piemērošanu attiecībā uz BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV

(Lieta COMP/E-1/37.152 – Ģipša plāksnes)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2002) 4570)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, franču, nīderlandiešu un vācu valodā)

(2005/471/EK)

Komisija 2002. gada 27. novembrī pieņēma lēmumu par EK Līguma 81. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar Padomes Regulas 1/2003 30. pantu (1) kas aizstāj Regulas 17 21. pantu (2) Komisija publicē ieinteresēto pušu sarakstu un lēmuma būtību, ieskaitot uzliktās sankcijas, ņemot vērā pušu likumīgās intereses, lai netiktu izpausts viņu komercdarbības noslēpums. Lēmuma nekonfidenciāla versija oriģinālam līdzvērtīgos tulkojumos un Komisijas darba valodās pieejama Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: (http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html).

I.   PĀRKĀPUMA KOPSAVILKUMS

1.   Adresāti

| (1) | Par Līguma 81. panta pārkāpšanu šī lēmuma adresāti ir šādi uzņēmumi:






  — | BPB PLC (turpmāk: “BPB”) |
| --- | --- | --- |

(1)

Par Līguma 81. panta pārkāpšanu šī lēmuma adresāti ir šādi uzņēmumi:

—

BPB PLC (turpmāk: “BPB”)

| — | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (turpmāk: “Knauf Westdeutsche Gipswerke”) |
| --- | --- |

—

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (turpmāk: “Knauf Westdeutsche Gipswerke”)

| — | Société Lafarge SA (turpmāk: “Lafarge”) |
| --- | --- |

—

Société Lafarge SA (turpmāk: “Lafarge”)

| — | Gyproc Benelux NV (turpmāk: “Gyproc”). |
| --- | --- |

—

Gyproc Benelux NV (turpmāk: “Gyproc”).

2.   Pārkāpuma raksturs

| (2) | BPB, Knauf
   (3), Lafarge un Gyproc pretēji Līguma 81. panta 1. punktā noteiktajam noslēguši kompleksu un ilgstošu vienošanos un bez pārtraukuma piedalījušies tajā, tas izpaudies tādā rīcībā, kas uzskatāma par vienošanos vai saskaņotu darbību:






  — | BPB un Knauf pārstāvji 1992. gadā tikušies Londonā un izteikuši kopīgu vēlēšanos stabilizēt tirgu Vācijas teritorijā (turpmāk “vācu tirgus”), Apvienotās Karalistes teritorijā (turpmāk: “britu tirgus”), Francijas teritorijā (turpmāk: “franču tirgus”), Holandes, Beļģijas un Luksemburgas teritorijā, (turpmāk: “Beniluksa tirgus”), |
| --- | --- | --- |

(2)

BPB, Knauf
   (3), Lafarge un Gyproc pretēji Līguma 81. panta 1. punktā noteiktajam noslēguši kompleksu un ilgstošu vienošanos un bez pārtraukuma piedalījušies tajā, tas izpaudies tādā rīcībā, kas uzskatāma par vienošanos vai saskaņotu darbību:

—

BPB un Knauf pārstāvji 1992. gadā tikušies Londonā un izteikuši kopīgu vēlēšanos stabilizēt tirgu Vācijas teritorijā (turpmāk “vācu tirgus”), Apvienotās Karalistes teritorijā (turpmāk: “britu tirgus”), Francijas teritorijā (turpmāk: “franču tirgus”), Holandes, Beļģijas un Luksemburgas teritorijā, (turpmāk: “Beniluksa tirgus”),

| — | BPB un Knauf pārstāvji, sākot ar 1992. gadu, izveidoja informācijas apmaiņas sistēmas par ģipša plākšņu pārdošanas apjomu vācu, franču, britu un Beniluksa tirgos, kurām pievienojās Lafarge un vēlāk Gyproc, |
| --- | --- |

—

BPB un Knauf pārstāvji, sākot ar 1992. gadu, izveidoja informācijas apmaiņas sistēmas par ģipša plākšņu pārdošanas apjomu vācu, franču, britu un Beniluksa tirgos, kurām pievienojās Lafarge un vēlāk Gyproc,

| — | BPB, Knauf un Lafarge pārstāvji vairākkārtīgi savstarpēji sniedza iepriekšēju informāciju par cenu celšanos britu tirgū, |
| --- | --- |

—

BPB, Knauf un Lafarge pārstāvji vairākkārtīgi savstarpēji sniedza iepriekšēju informāciju par cenu celšanos britu tirgū,

| — | Reaģējot uz īpatnībām vācu tirgus attīstībā, BPB, Knauf, Lafarge un Gyproc pārstāvji 1996. gadā tikās Versaļā, 1997. gadā Briselē un 1998. gadā Hāgā nolūkā sadalīt vai vismaz stabilizēt vācu tirgu, |
| --- | --- |

—

Reaģējot uz īpatnībām vācu tirgus attīstībā, BPB, Knauf, Lafarge un Gyproc pārstāvji 1996. gadā tikās Versaļā, 1997. gadā Briselē un 1998. gadā Hāgā nolūkā sadalīt vai vismaz stabilizēt vācu tirgu,

| — | BPB, Knauf, Lafarge un Gyproc pārstāvji savstarpēji vairākkārtīgi apmainījās ar informāciju un vienojās par cenu paaugstināšanu vācu tirgū no 1996. līdz 1998. gadam. |
| --- | --- |

—

BPB, Knauf, Lafarge un Gyproc pārstāvji savstarpēji vairākkārtīgi apmainījās ar informāciju un vienojās par cenu paaugstināšanu vācu tirgū no 1996. līdz 1998. gadam.

3.   Ilgums

| (3) | Minēto uzņēmumu piedalīšanās pārkāpumā ilgums ir šāds:






  — | BPB: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim, |
| --- | --- | --- |

(3)

Minēto uzņēmumu piedalīšanās pārkāpumā ilgums ir šāds:

—

BPB: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim,

| — | Knauf: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim, |
| --- | --- |

—

Knauf: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim,

| — | Lafarge: no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim, |
| --- | --- |

—

Lafarge: no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim,

| — | Gyproc: no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim. |
| --- | --- |

—

Gyproc: no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim.

4.   Procedūras etapi

| (4) | Pamatojoties uz saņemto informāciju, laikā no 1998. gada novembra līdz 1999. gada jūlijam Komisija veikusi pārbaudes saskaņā ar Regulas Nr. 17 14. panta 3. punktu dažādos uzņēmumos. Šo pārbaužu rezultātā Komisija nosūtījusi dažiem uzņēmumiem pieprasījumus pēc informācijas 1999. gada janvārī, jūlijā un septembrī un 2000. gada martā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz saņemto informāciju, laikā no 1998. gada novembra līdz 1999. gada jūlijam Komisija veikusi pārbaudes saskaņā ar Regulas Nr. 17 14. panta 3. punktu dažādos uzņēmumos. Šo pārbaužu rezultātā Komisija nosūtījusi dažiem uzņēmumiem pieprasījumus pēc informācijas 1999. gada janvārī, jūlijā un septembrī un 2000. gada martā.

| (5) | 2001. gada 18. aprīlī Komisija uzsāka tiesas procesu šajā lietā un pieņēma paziņojumu par sūdzību pret pieciem uzņēmumiem, proti, BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc un Etex SA. Visas puses iesniegušas Komisijai rakstiskus iesniegumus. Lietas izskatīšana notika 2001. gada 17. jūlijā, tajā piedalījās visi sūdzībā minētie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(5)

2001. gada 18. aprīlī Komisija uzsāka tiesas procesu šajā lietā un pieņēma paziņojumu par sūdzību pret pieciem uzņēmumiem, proti, BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc un Etex SA. Visas puses iesniegušas Komisijai rakstiskus iesniegumus. Lietas izskatīšana notika 2001. gada 17. jūlijā, tajā piedalījās visi sūdzībā minētie uzņēmumi.

| (6) | Komisija uzskatīja, ka pieejamie fakti nav pietiekami, lai noteiktu Etex SA piedalīšanos vienotā, kompleksā un nepārtrauktā pārkāpumā līdz ar to tā nav šī lēmuma adresāts. |
| --- | --- |

(6)

Komisija uzskatīja, ka pieejamie fakti nav pietiekami, lai noteiktu Etex SA piedalīšanos vienotā, kompleksā un nepārtrauktā pārkāpumā līdz ar to tā nav šī lēmuma adresāts.

5.   Izstrādājums un tirgus

| (7) | Šai gadījumā minētais izstrādājums ir ģipša plāksnes. Runa ir par rūpnieciski ražotu produkciju, kas sastāv no ģipša kārtas starp divām papīra vai jebkura cita materiāla lapām un tiek lietota kā būvniecības materiālu sagatave. Ģipša plāksnes tiek grieztas dažādos izmēros un biezumos un parasti tiek izmantotas iekšsienu apdarei starpsienu veidošanai ēku iekšienē, kā jumtu pārsegums vai kā dzīvojamo, tirdzniecības vai administratīvo telpu griestu pārsegums. Ģipša plāksnes ir celtniecības industrijai nepieciešams izstrādājums tā stabilitātes, izturības, uzlikšanas vienkāršības, ugunsdrošības un zemās cenas dēļ. Ģipša plāksnes interesē tieši patērētāju. Tās patiešām tiek plaši izmantotas moderno dzīvojamo telpu konstruēšanā un remontdarbos. Ģipša plāksnes ir identificējams izstrādājums; firmu piešķirtais nosaukums kļuvis par izstrādājuma plaši lietotu nosaukumu vairākās valstīs (“gyproc” Beļģijā, “placoplâtre” Francijā, utt.). |
| --- | --- |

(7)

Šai gadījumā minētais izstrādājums ir ģipša plāksnes. Runa ir par rūpnieciski ražotu produkciju, kas sastāv no ģipša kārtas starp divām papīra vai jebkura cita materiāla lapām un tiek lietota kā būvniecības materiālu sagatave. Ģipša plāksnes tiek grieztas dažādos izmēros un biezumos un parasti tiek izmantotas iekšsienu apdarei starpsienu veidošanai ēku iekšienē, kā jumtu pārsegums vai kā dzīvojamo, tirdzniecības vai administratīvo telpu griestu pārsegums. Ģipša plāksnes ir celtniecības industrijai nepieciešams izstrādājums tā stabilitātes, izturības, uzlikšanas vienkāršības, ugunsdrošības un zemās cenas dēļ. Ģipša plāksnes interesē tieši patērētāju. Tās patiešām tiek plaši izmantotas moderno dzīvojamo telpu konstruēšanā un remontdarbos. Ģipša plāksnes ir identificējams izstrādājums; firmu piešķirtais nosaukums kļuvis par izstrādājuma plaši lietotu nosaukumu vairākās valstīs (“gyproc” Beļģijā, “placoplâtre” Francijā, utt.).

| (8) | Kopējais vācu, britu, franču un Beniluksa tirgu gada apjoms 1997. un 1998. gadā bija ap 1210 miljoniem ECU uz aptuveni 692 miljoniem m2 1997. gadā un ap 710 miljoniem m2 1998. gadā. Kopā ņemot, uzņēmumi, kas noslēdza vienošanos, pārstāvēja gandrīz visu ģipša plākšņu pārdošanu četros ieinteresētajos tirgos. |
| --- | --- |

(8)

Kopējais vācu, britu, franču un Beniluksa tirgu gada apjoms 1997. un 1998. gadā bija ap 1210 miljoniem ECU uz aptuveni 692 miljoniem m2 1997. gadā un ap 710 miljoniem m2 1998. gadā. Kopā ņemot, uzņēmumi, kas noslēdza vienošanos, pārstāvēja gandrīz visu ģipša plākšņu pārdošanu četros ieinteresētajos tirgos.

II.   SODA NAUDA

1.   Pamata summa

| (9) | Lai noteiktu soda naudas apmēru, Komisija ņem vērā visus uz lietu attiecošos apstākļus un it īpaši pārkāpuma smagumu un ilgumu, kas ir izvērsti izskaidroti Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkta kritērijos. |
| --- | --- |

(9)

Lai noteiktu soda naudas apmēru, Komisija ņem vērā visus uz lietu attiecošos apstākļus un it īpaši pārkāpuma smagumu un ilgumu, kas ir izvērsti izskaidroti Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkta kritērijos.

a)   Pārkāpuma smagums

| (10) | Ņemot vērā minēto darbību raksturu, viņu konkrēto ietekmi uz ģipša plākšņu tirgu un faktu, ka tie skar četrus galvenos tirgus Eiropas Kopienā, Komisija uzskata, ka šai lēmumā norādītie uzņēmumi ir izdarījuši ļoti smagu pārkāpumu Līguma 81. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā minēto darbību raksturu, viņu konkrēto ietekmi uz ģipša plākšņu tirgu un faktu, ka tie skar četrus galvenos tirgus Eiropas Kopienā, Komisija uzskata, ka šai lēmumā norādītie uzņēmumi ir izdarījuši ļoti smagu pārkāpumu Līguma 81. panta 1. punktā.

b)   Diferencēta pieeja

| (11) | Ļoti smagu pārkāpumu kategorijā Komisija var diferencēt uzņēmumiem piemērojamo pieeju, lai ņemtu vērā minēto uzņēmumu patieso ekonomikas kapacitāti, kas var nodarīt ievērojamus zaudējumus konkurencei, un lai noteiktu soda naudas apmēru pietiekamā līmenī, lai atturētu no pārkāpuma. Šis paņēmiens tiek pielietots tad, kad – kā šai gadījumā – ir ievērojamas atšķirības pārkāpumā iesaistīto uzņēmumu lielumā. Šim nolūkam lēmumā tā adresāti tiek sadalīti trīs kategorijās, pamatojoties uz viņu tirgus daļu kas bāzēta uz apgrozījuma summas no minētā izstrādājuma pārdošanas četros attiecīgajos tirgos 1997. gadā, pēdējā pilnajā pārkāpuma gadā; pirmo grupu veido BPB, kam bija aptuveni [40–45] % tirgus daļas, otro Knauf un Lafarge, kam attiecīgi bija aptuveni [25–30] % un [20–25] % un trešo grupu – Gyproc, kam bija tirgus daļa aptuveni [7–10] %. |
| --- | --- |

(11)

Ļoti smagu pārkāpumu kategorijā Komisija var diferencēt uzņēmumiem piemērojamo pieeju, lai ņemtu vērā minēto uzņēmumu patieso ekonomikas kapacitāti, kas var nodarīt ievērojamus zaudējumus konkurencei, un lai noteiktu soda naudas apmēru pietiekamā līmenī, lai atturētu no pārkāpuma. Šis paņēmiens tiek pielietots tad, kad – kā šai gadījumā – ir ievērojamas atšķirības pārkāpumā iesaistīto uzņēmumu lielumā. Šim nolūkam lēmumā tā adresāti tiek sadalīti trīs kategorijās, pamatojoties uz viņu tirgus daļu kas bāzēta uz apgrozījuma summas no minētā izstrādājuma pārdošanas četros attiecīgajos tirgos 1997. gadā, pēdējā pilnajā pārkāpuma gadā; pirmo grupu veido BPB, kam bija aptuveni [40–45] % tirgus daļas, otro Knauf un Lafarge, kam attiecīgi bija aptuveni [25–30] % un [20–25] % un trešo grupu – Gyproc, kam bija tirgus daļa aptuveni [7–10] %.

| (12) | Bez tam, lai nodrošinātu pietiekamu no pārkāpuma atturošu uzliktās soda naudas apmēru un, ievērojot uzņēmuma nozīmīgo apjomu un kopējos resursus, Lafarge sākuma soda naudas summu pienākas palielināt par 100 %. |
| --- | --- |

(12)

Bez tam, lai nodrošinātu pietiekamu no pārkāpuma atturošu uzliktās soda naudas apmēru un, ievērojot uzņēmuma nozīmīgo apjomu un kopējos resursus, Lafarge sākuma soda naudas summu pienākas palielināt par 100 %.

c)   Pārkāpuma ilgums

| (13) | Knauf un BPB pārkāpa 1992. gada 31. marta Līguma 81. pantu vēlākais 1998. gada 25. novembrī. Lafarge veicis to pašu pārkāpumu no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim. Kas attiecas uz Gyproc, tas aktīvi piedalījās pārkāpumā no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim. |
| --- | --- |

(13)

Knauf un BPB pārkāpa 1992. gada 31. marta Līguma 81. pantu vēlākais 1998. gada 25. novembrī. Lafarge veicis to pašu pārkāpumu no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim. Kas attiecas uz Gyproc, tas aktīvi piedalījās pārkāpumā no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim.

| (14) | Komisija secina, ka pārkāpumam ir ievērojams ilgums (vairāk kā pieci gadi) Knauf, BPB un Lafarge gadījumā un vidējs ilgums (no viena līdz pieciem gadiem) Gyproc gadījumā, un tāpēc palielina par 65 % pamata soda naudas summu, kas noteikta BPB un Knauf Westdeutsche Gipswerke, par 60 % pamata soda naudas summu, kas noteikta Lafarge un par 20 % pamata soda naudas summu, kas noteikta Gyproc. |
| --- | --- |

(14)

Komisija secina, ka pārkāpumam ir ievērojams ilgums (vairāk kā pieci gadi) Knauf, BPB un Lafarge gadījumā un vidējs ilgums (no viena līdz pieciem gadiem) Gyproc gadījumā, un tāpēc palielina par 65 % pamata soda naudas summu, kas noteikta BPB un Knauf Westdeutsche Gipswerke, par 60 % pamata soda naudas summu, kas noteikta Lafarge un par 20 % pamata soda naudas summu, kas noteikta Gyproc.

2.   Vainu palielinošie apstākļi

| (15) | BPB un Lafarge jau ir bijuši Komisijas iepriekšēju sankciju objekts par vienošanos darījumos: ir tikušas piespriestas soda naudas BPB De Eendracht NV
   (4) (sabiedrība, kas ietilpst BPB vadītajā grupā, kas ir lēmuma adresāts) par neatļautu vienošanos kartona sektorā un Lafarge SA
   (5) (toreiz ar nosaukumu Lafarge Coppée SA) par neatļautu vienošanos cementa sektorā. |
| --- | --- |

(15)

BPB un Lafarge jau ir bijuši Komisijas iepriekšēju sankciju objekts par vienošanos darījumos: ir tikušas piespriestas soda naudas BPB De Eendracht NV
   (4) (sabiedrība, kas ietilpst BPB vadītajā grupā, kas ir lēmuma adresāts) par neatļautu vienošanos kartona sektorā un Lafarge SA
   (5) (toreiz ar nosaukumu Lafarge Coppée SA) par neatļautu vienošanos cementa sektorā.

| (16) | Šajā lēmumā norādītie fakti pierāda, ka BPB un Lafarge turpinājuši aktīvi piedalīties vienošanās ģipša plākšņu sektorā pēc tam, kad viņiem paziņoti iepriekš minētie lēmumi. Apstāklis, ka uzņēmumi atkārtojuši tāda paša tipa darbības citā sektorā kā tas, kurā tikuši sankcionēti, parāda, ka pirmās uzliktās sankcijas nav veicinājušas izmaiņas uzņēmumu darbībā un, tātad, pēc Komisijas ieskatiem, ir vainu palielinošs apstāklis. |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā norādītie fakti pierāda, ka BPB un Lafarge turpinājuši aktīvi piedalīties vienošanās ģipša plākšņu sektorā pēc tam, kad viņiem paziņoti iepriekš minētie lēmumi. Apstāklis, ka uzņēmumi atkārtojuši tāda paša tipa darbības citā sektorā kā tas, kurā tikuši sankcionēti, parāda, ka pirmās uzliktās sankcijas nav veicinājušas izmaiņas uzņēmumu darbībā un, tātad, pēc Komisijas ieskatiem, ir vainu palielinošs apstāklis.

| (17) | Attiecībā uz BPB fakts, ka 1994. gada 13. jūlija Lēmums 94/601/EK ticis adresēts BPB filiālei BPB De Eendracht NV, nav tāda rakstura, lai neļautu piemērot vainu palielinošus apstākļus šajā lietā. Patiešām, tas, ka BPB De Eendracht NV bija BPB PLC filiāle minētā lēmuma laikā, Komisijai liek uzskatīt, ka ir runa par vienu un to pašu uzņēmumu Līguma 81. panta izpratnē un uzņēmums, ko nosodījusi Komisija, ir atbildīgs ne vien par to, lai pārtrauktu pretkonkurences darbību, bet arī par to, lai saskaņotu savu komerciālo politiku ar Kopienas kopējo politiku un individuālo lēmumu, kas tam paziņots, ko BPB nav darījis, bet rīkojies tieši pretēji, kā to pierāda lēmums (6). Tas apstāklis, ka tas pats uzņēmums jau bijis pārkāpuma konstatējuma objekts un neskatoties uz šo konstatējumu un uzliktajām sankcijām turpinājis iesaistīties citā pārkāpumā, analogā tam pašam līguma norādījumam, uzskatāms par atkārtotu pārkāpumu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz BPB fakts, ka 1994. gada 13. jūlija Lēmums 94/601/EK ticis adresēts BPB filiālei BPB De Eendracht NV, nav tāda rakstura, lai neļautu piemērot vainu palielinošus apstākļus šajā lietā. Patiešām, tas, ka BPB De Eendracht NV bija BPB PLC filiāle minētā lēmuma laikā, Komisijai liek uzskatīt, ka ir runa par vienu un to pašu uzņēmumu Līguma 81. panta izpratnē un uzņēmums, ko nosodījusi Komisija, ir atbildīgs ne vien par to, lai pārtrauktu pretkonkurences darbību, bet arī par to, lai saskaņotu savu komerciālo politiku ar Kopienas kopējo politiku un individuālo lēmumu, kas tam paziņots, ko BPB nav darījis, bet rīkojies tieši pretēji, kā to pierāda lēmums (6). Tas apstāklis, ka tas pats uzņēmums jau bijis pārkāpuma konstatējuma objekts un neskatoties uz šo konstatējumu un uzliktajām sankcijām turpinājis iesaistīties citā pārkāpumā, analogā tam pašam līguma norādījumam, uzskatāms par atkārtotu pārkāpumu.

| (18) | Paaugstinājums par 50 % no pamata soda naudas summas, kas noteikta BPB un Lafarge liekas pamatots vainu palielinošos apstākļos. |
| --- | --- |

(18)

Paaugstinājums par 50 % no pamata soda naudas summas, kas noteikta BPB un Lafarge liekas pamatots vainu palielinošos apstākļos.

3.   Vainu mīkstinoši apstākļi

| (19) | Lai gan Gyproc ir atbildīgs par pārkāpumu kopumu periodā, kad tas tajā piedalījies, tas ir no 1996. gada jūnija līdz 1998. gada novembrim, no iegūtajiem pierādījumiem izriet, ka tas bijis objektīvi atšķirīgā situācijā nekā šī lēmuma pārējie adresāti, tādējādi Komisija atzīst, ka Gyproc nav bijusi identiska loma citiem vienošanās dalībniekiem. Komisijas vērā ņemtie atšķirīgie apstākļi ir tie, ka ievērojamu laiku no piedalīšanās vienošanās BPB pārstāvniecības administrācijas valdē dēļ Gyproc bijušas grūtības izvairīties no tā, lai BPB neiegūtu un nenodotu uz to attiecošos informāciju; Gyproc bijis pastāvīgs destabilizējošs elements , veicinot vienošanās seku ierobežošanu vācu tirgū un nav piedalījies britu tirgū, kurā vienošanās izpausmes bijušas visbiežākās. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan Gyproc ir atbildīgs par pārkāpumu kopumu periodā, kad tas tajā piedalījies, tas ir no 1996. gada jūnija līdz 1998. gada novembrim, no iegūtajiem pierādījumiem izriet, ka tas bijis objektīvi atšķirīgā situācijā nekā šī lēmuma pārējie adresāti, tādējādi Komisija atzīst, ka Gyproc nav bijusi identiska loma citiem vienošanās dalībniekiem. Komisijas vērā ņemtie atšķirīgie apstākļi ir tie, ka ievērojamu laiku no piedalīšanās vienošanās BPB pārstāvniecības administrācijas valdē dēļ Gyproc bijušas grūtības izvairīties no tā, lai BPB neiegūtu un nenodotu uz to attiecošos informāciju; Gyproc bijis pastāvīgs destabilizējošs elements , veicinot vienošanās seku ierobežošanu vācu tirgū un nav piedalījies britu tirgū, kurā vienošanās izpausmes bijušas visbiežākās.

| (20) | Tāpēc Gyproc piemērots soda naudas summas samazinājums par 25 % no pamata soda naudas summas vainu mīkstinošu apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc Gyproc piemērots soda naudas summas samazinājums par 25 % no pamata soda naudas summas vainu mīkstinošu apstākļu dēļ.

4.   Komisijas paziņojuma par soda naudas neuzlikšanu vai soda naudas samazināšanu vienošanās lietās (“Paziņojums par apžēlošanu”): ievērojama soda naudas samazināšana

| (21) | Pirms Komisija pieņēma paziņojumu par sūdzību, BPB un Gyproc viņai iesnieguši informāciju un/vai dokumentus. Tomēr uzņēmumu sadarbības ar Komisiju apjoms un kvalitāte ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

(21)

Pirms Komisija pieņēma paziņojumu par sūdzību, BPB un Gyproc viņai iesnieguši informāciju un/vai dokumentus. Tomēr uzņēmumu sadarbības ar Komisiju apjoms un kvalitāte ir atšķirīgi.

| (22) | BPB bija pirmais no vienošanos pieņēmušajiem uzņēmumiem, kas pēc Komisijas pieprasījuma iesniedza informāciju par papildu elementiem tam, kas tika atklāts pārbaudēs un apstiprināja vienošanās pastāvēšanu, kā tas minēts iepriekš. Šajos elementos ietilpst detalizēta informācija par attiecīgajām sapulcēm, proti sapulci Londonā un informācijas apmaiņu par galvenajiem Eiropas tirgiem un it īpaši britu tirgu. BPB, starp citu, atzina daļu faktu, kas aprakstīti paziņojumā par sūdzību. Tomēr, tā apstrīd pārkāpuma raksturu un dažus faktus, kas aprakstīti paziņojumā par sūdzību un saglabāti lēmumā. |
| --- | --- |

(22)

BPB bija pirmais no vienošanos pieņēmušajiem uzņēmumiem, kas pēc Komisijas pieprasījuma iesniedza informāciju par papildu elementiem tam, kas tika atklāts pārbaudēs un apstiprināja vienošanās pastāvēšanu, kā tas minēts iepriekš. Šajos elementos ietilpst detalizēta informācija par attiecīgajām sapulcēm, proti sapulci Londonā un informācijas apmaiņu par galvenajiem Eiropas tirgiem un it īpaši britu tirgu. BPB, starp citu, atzina daļu faktu, kas aprakstīti paziņojumā par sūdzību. Tomēr, tā apstrīd pārkāpuma raksturu un dažus faktus, kas aprakstīti paziņojumā par sūdzību un saglabāti lēmumā.

| (23) | Gyproc arī iesniedzis pierādījumu elementus, kas veicinājuši pārkāpuma fakta pierādīšanu. Šis uzņēmums pēc Komisijas pieprasījuma iesniedzis informāciju par karteļa tikšanos, precizējot periodus, kuros sapulces notikušas dažādās Kopienas dalībvalstīs un nosaucis piedalošos uzņēmumu vārdus. Bez tam kādā tikšanās reizē pēc Gyproc lūguma ar Komisijas dienestiem tika sniegti uzņēmuma mutiski paskaidrojumi par rakstiskajām piezīmēm. Gyproc arī pats iesniedza Komisijai rakstiskas piezīmes, kuras Komisija nebija ņēmusi vērā pārbaudes laikā, un kurās bija ziņas par informācijas apmaiņu par pārdošanas apjomiem Versaļas tikšanās laikā. Gyproc neapstrīd pastāvošos faktus un to kvalificēšanu par Kopienas konkurences likuma pārkāpumu. |
| --- | --- |

(23)

Gyproc arī iesniedzis pierādījumu elementus, kas veicinājuši pārkāpuma fakta pierādīšanu. Šis uzņēmums pēc Komisijas pieprasījuma iesniedzis informāciju par karteļa tikšanos, precizējot periodus, kuros sapulces notikušas dažādās Kopienas dalībvalstīs un nosaucis piedalošos uzņēmumu vārdus. Bez tam kādā tikšanās reizē pēc Gyproc lūguma ar Komisijas dienestiem tika sniegti uzņēmuma mutiski paskaidrojumi par rakstiskajām piezīmēm. Gyproc arī pats iesniedza Komisijai rakstiskas piezīmes, kuras Komisija nebija ņēmusi vērā pārbaudes laikā, un kurās bija ziņas par informācijas apmaiņu par pārdošanas apjomiem Versaļas tikšanās laikā. Gyproc neapstrīd pastāvošos faktus un to kvalificēšanu par Kopienas konkurences likuma pārkāpumu.

| (24) | Šais apstākļos Komisija uzskata, ka ir attaisnojami piemērot soda naudas samazināšanu par 30 % BPB un par 40 % Gyproc gadījumā. |
| --- | --- |

(24)

Šais apstākļos Komisija uzskata, ka ir attaisnojami piemērot soda naudas samazināšanu par 30 % BPB un par 40 % Gyproc gadījumā.

5.   Šai procedūrā noteiktās soda naudas galīgais apmērs

| (25) | Noslēgumā piemēroto naudas sodu apmērs saskaņā ar Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiek noteikts šāds:








  — | : | BPB | : | 138,6 miljoni euro, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Knauf Westdeutsche Gipswerke | : | 85,8 miljoni euro, |
| — | : | Lafarge | : | 249,6 miljoni euro, |
| — | : | Gyproc | : | 4,32 miljoni euro. |

(25)

Noslēgumā piemēroto naudas sodu apmērs saskaņā ar Regulas Nr. 17 15. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiek noteikts šāds:

—

:

BPB

:

138,6 miljoni euro,

—

:

Knauf Westdeutsche Gipswerke

:

85,8 miljoni euro,

—

:

Lafarge

:

249,6 miljoni euro,

—

:

Gyproc

:

4,32 miljoni euro.

III.   LĒMUMS

| (26) | BPB PLC, grupa Knauf, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu piedaloties vienošanās un saskaņotā darbībā ģipša plākšņu sektorā. |
| --- | --- |

(26)

BPB PLC, grupa Knauf, Société Lafarge SA un Gyproc Benelux NV ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu piedaloties vienošanās un saskaņotā darbībā ģipša plākšņu sektorā.

| (27) | Pārkāpuma ilgums bijis sekojošs:






  a) | BPB PLC: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim; |
| --- | --- | --- |

(27)

Pārkāpuma ilgums bijis sekojošs:

a)

BPB PLC: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim;

| b) | Knauf: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim; |
| --- | --- |

b)

Knauf: no 1992. gada 31. marta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim;

| c) | Société Lafarge SA: no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim; |
| --- | --- |

c)

Société Lafarge SA: no 1992. gada 31. augusta līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim;

| d) | Gyproc Benelux NV: no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim. |
| --- | --- |

d)

Gyproc Benelux NV: no 1996. gada 6. jūnija līdz vēlākais 1998. gada 25. novembrim.

| (28) | Minētie uzņēmumi pārtrauc pārkāpumu, ja vēl to nav izdarījuši. Tie savā darbībā ģipša plākšņu jomā atturas no jebkuras vienošanās vai saskaņotas darbības, kam varētu būt pārkāpumā minētajam identisks vai līdzīgs mērķis. |
| --- | --- |

(28)

Minētie uzņēmumi pārtrauc pārkāpumu, ja vēl to nav izdarījuši. Tie savā darbībā ģipša plākšņu jomā atturas no jebkuras vienošanās vai saskaņotas darbības, kam varētu būt pārkāpumā minētajam identisks vai līdzīgs mērķis.

| (29) | Norādītās soda naudas tiek piespriestas sekojošajiem uzņēmumiem:








  — | : | BPB PLC | : | 138,6 miljoni euro; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG | : | 85,8 miljoni euro; |
| — | : | Société Lafarge SA | : | 249,6 miljoni euro; |
| — | : | Gyproc Benelux NV | : | 4,32 miljoni euro. |

(29)

Norādītās soda naudas tiek piespriestas sekojošajiem uzņēmumiem:

—

:

BPB PLC

:

138,6 miljoni euro;

—

:

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG

:

85,8 miljoni euro;

—

:

Société Lafarge SA

:

249,6 miljoni euro;

—

:

Gyproc Benelux NV

:

4,32 miljoni euro.

---

(1)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.); Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 1. lpp.).

(2)  Padomes 1962. gada 6. februāra Regula Nr. 17 – pirmā regula par Līguma 85. un 86. panta piemērošanu (OV 13, 21.2.1962., 204./62. lpp.); Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1/2003.

(3)  “Knauf” lēmumā apzīmē Knauf grupas uzņēmumu kopumu.

(4)  1994. gada 13. jūlija Komisijas Lēmums 94/601/EK par EK Līguma 85. panta (vēlāk 81. panta) piemērošanas procedūru – (Lieta IV/C/33.833 – Kartons), (OV L 243, 19.9.1994., 1. lpp.) un soda naudas uzlikšanu 1 750 000 ECU apmērā. Pirmās instances tiesa 1998. gada 14. maijā Lietā T-311/94 samazināja šo soda naudu līdz 750 000 ECU (Pirmās instances tiesas 1998. gada 14. maija spriedums Lietā T-311/94, BPB de Eendracht NV, agrāk Kartonfabriek de Eendracht NV, pret Eiropas Kopienu Komisiju, Rec. 1998, II, 1129. lpp.).

(5)  1994. gada 30. novembra Komisijas Lēmums 94/815/EK par EK Līguma 85. panta (vēlāk 81. panta) piemērošanas procedūru (Lietas IV/33.126 un 33.322 – Cements), (OV L 343, 30.12.1994., 1. lpp.) un soda naudas uzlikšanu 22 872 000 ECU apmērā. Pirmās instances tiesa Lietā T-43/95 samazināja šo soda naudu līdz 14 248 000 euro (Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. marta spriedums Lietā T-43/95, Cimenteries CBR e.a. pret Eiropas Kopienu Komisiju, Rec. 2000, II-00491. lpp.).

(6)  Skatīt arī Komisijas 2001. gada 20. jūnija Lēmumu 2002/405/EK par EK Līguma 82. panta piemērošanas procedūru, (COMP/E-2/36.041/PO-Michelin) (OV L 143, 31.5.2002., 1. lpp.), apsvērumi 361.–363.

---

| 28.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 24. jūnijs)

par pētījumu finansēšanu, ietekmes pārbaudi un novērtēšanu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomās

(2005/472/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopienai jāveic pašai vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskus un zinātniskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pilnīgotu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopienai jāveic pašai vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskus un zinātniskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pilnīgotu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Izdevumu programmu pētījumi, ietekmes novērtējumi, kā arī sistemātiska un savlaicīga novērtēšana ir noteikta Komisijas prioritāte, lai novērtētu to, kā pārvaldīti piešķirtie līdzekļi, un lai, jo īpaši koncentrējoties uz rezultatīvu pārvaldību, veicinātu pieredzes apmaiņu. |
| --- | --- |

(2)

Izdevumu programmu pētījumi, ietekmes novērtējumi, kā arī sistemātiska un savlaicīga novērtēšana ir noteikta Komisijas prioritāte, lai novērtētu to, kā pārvaldīti piešķirtie līdzekļi, un lai, jo īpaši koncentrējoties uz rezultatīvu pārvaldību, veicinātu pieredzes apmaiņu.

| (3) | Lai īstenotu šos uzdevumus, 2004. gada pēdējā ceturksnī tika rīkots atklātas procedūras konkurss pamatlīgumam attiecībā uz novērtējumu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu šos uzdevumus, 2004. gada pēdējā ceturksnī tika rīkots atklātas procedūras konkurss pamatlīgumam attiecībā uz novērtējumu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā.

| (4) | Sagaidāms, ka šis pamatlīgums sniegs kvalitatīvu, savlaicīgu un būtisku informāciju, kas būs par pamatu Kopienas lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(4)

Sagaidāms, ka šis pamatlīgums sniegs kvalitatīvu, savlaicīgu un būtisku informāciju, kas būs par pamatu Kopienas lēmumu pieņemšanā.

| (5) | Katrs atsevišķais uzdevums ir pakļauts īpašiem nolīgumiem. Šos nolīgumus paraksta Komisija un izraudzītais līgumslēdzējs, kā noteikts pamatlīgumā. |
| --- | --- |

(5)

Katrs atsevišķais uzdevums ir pakļauts īpašiem nolīgumiem. Šos nolīgumus paraksta Komisija un izraudzītais līgumslēdzējs, kā noteikts pamatlīgumā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikumā minētās darbības tiek apstiprinātas to finansēšanas nolūkiem.

Briselē, 2005. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Joma: pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība un zootehnika.

Juridiskais pamats: Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmums 90/424/EEK par izdevumiem veterinārajā jomā.

Uzdevumi:

| — | dažādi pētījumu veidi un citi pakalpojumi, kas atbalsta Komisijas priekšlikumu izstrādi un sagatavošanu, |
| --- | --- |

—

dažādi pētījumu veidi un citi pakalpojumi, kas atbalsta Komisijas priekšlikumu izstrādi un sagatavošanu,

| — | iepriekšēja vērtēšana/ietekmes novērtējumi, |
| --- | --- |

—

iepriekšēja vērtēšana/ietekmes novērtējumi,

| — | starpposma un paveiktā novērtējumi. |
| --- | --- |

—

starpposma un paveiktā novērtējumi.

Kopienas dzīvnieku veselības politikas (CAHP) 1995.–2004. gadam novērtēšana un iespējamās politikas izvēle nākotnē (tostarp riska finansēšanas modelis dzīvnieku epidēmiju gadījumiem) ir noteikta kā prioritāte 2005. gadā.

Apropriācija 2005. gadam:

| — | 17 04 02 – Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā: EUR 500 000. |
| --- | --- |

—

17 04 02 – Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā: EUR 500 000.

| — | 17 01 04 04 – Eksperimentāls pētījums: riska finansēšanas modelis dzīvnieku epidēmiju gadījumiem. Administratīvās pārvaldības izdevumi: EUR 500 000. |
| --- | --- |

—

17 01 04 04 – Eksperimentāls pētījums: riska finansēšanas modelis dzīvnieku epidēmiju gadījumiem. Administratīvās pārvaldības izdevumi: EUR 500 000.

Budžets: maksimāli EUR 1 000 000 pirmajā pamatlīguma gadā.

Paredzēto konkrēto darbību skaits: aptuveni 6.

Visas darbības regulē saskaņā ar kopējiem valsts iepirkuma nosacījumiem: šajā gadījumā spēkā esošā pamatlīguma izmantošana.

---