# Az Európai Unió L 166/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 166 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. június 28. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 166

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. június 28.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 977/2005/EK rendelete (2005. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 978/2005/EK rendelete (2005. június 27.) behozatali vámkontingensek megnyitásáról az AKCS-országokból, illetve Indiából származó, finomítók ellátására szánt különös kedvezményes nyers nádcukorra a 2005. július 1. és 2006. február 28. közötti időszakban | 3 |
| | | A Bizottság 979/2005/EK rendelete (2005. június 27.) a gyümölcs- és zöldségfélék (paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack) exportálására vonatkozó, A3 rendszerű kiviteli engedélyek elosztásával kapcsolatos pályázat meghirdetéséről | 5 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 977/2005/EK rendelete (2005. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 978/2005/EK rendelete (2005. június 27.) behozatali vámkontingensek megnyitásáról az AKCS-országokból, illetve Indiából származó, finomítók ellátására szánt különös kedvezményes nyers nádcukorra a 2005. július 1. és 2006. február 28. közötti időszakban

3

A Bizottság 979/2005/EK rendelete (2005. június 27.) a gyümölcs- és zöldségfélék (paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack) exportálására vonatkozó, A3 rendszerű kiviteli engedélyek elosztásával kapcsolatos pályázat meghirdetéséről

5

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2002. november 27.) az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról a BPB PLC, a Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA és a Gyproc Benelux NV vállalatokkal szemben (COMP/E-1/37.152 ügy – Gipszlemezek)
  (az értesítés a C(2002) 4570. számú dokumentummal történt) | 8 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. június 24.) az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és állatjólét, valamint az állattenyésztési technika területét érintő tanulmányok, hatásvizsgálatok és értékelések finanszírozásáról | 12 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2002. november 27.) az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról a BPB PLC, a Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA és a Gyproc Benelux NV vállalatokkal szemben (COMP/E-1/37.152 ügy – Gipszlemezek)
  (az értesítés a C(2002) 4570. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2002) 4570. számú dokumentummal történt)

8

*

A Bizottság határozata (2005. június 24.) az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és állatjólét, valamint az állattenyésztési technika területét érintő tanulmányok, hatásvizsgálatok és értékelések finanszírozásáról

12

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 28.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/1

---

A BIZOTTSÁG 977/2005/EK RENDELETE

(2005. június 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 28-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 27-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. június 27-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 54,7 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,8 |
| 999 | 87,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 66,8 |
| 528 | 66,6 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,1 |
| 400 | 107,4 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 66,9 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 56,7 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 77,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 176,4 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 182,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 242,3 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 238,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 122,3 |
| 999 | 122,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

54,7

999

54,7

0707 00 05

052

87,8

999

87,8

0709 90 70

052

91,3

999

91,3

0805 50 10

382

52,4

388

66,8

528

66,6

624

71,1

999

64,2

0808 10 80

388

93,1

400

107,4

508

92,8

512

66,9

524

46,4

528

63,7

720

56,7

804

95,7

999

77,8

0809 10 00

052

176,4

624

188,8

999

182,6

0809 20 95

052

242,3

068

148,4

400

325,6

999

238,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

122,3

999

122,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 28.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/3

---

A BIZOTTSÁG 978/2005/EK RENDELETE

(2005. június 27.)

behozatali vámkontingensek megnyitásáról az AKCS-országokból, illetve Indiából származó, finomítók ellátására szánt különös kedvezményes nyers nádcukorra a 2005. július 1. és 2006. február 28. közötti időszakban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 39. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 39. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2001/2002–2005/06. gazdasági években a közösségi finomítók megfelelő ellátása érdekében csökkentett vámtétel alkalmazandó az olyan államokból származó nyers nádcukor behozatalára, amelyekkel a Közösség kedvezményes ellátási megállapodást kötött. Jelenleg ilyen megállapodások megkötésére került sor a 2001/870/EK tanácsi határozattal (2) az AKCS–EK partnerségi megállapodás (3) V. mellékletéhez csatolt, AKCS-cukorra vonatkozó 3. jegyzőkönyvben említett afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal (AKCS-országok) és az Indiai Köztársasággal. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 39. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2001/2002–2005/06. gazdasági években a közösségi finomítók megfelelő ellátása érdekében csökkentett vámtétel alkalmazandó az olyan államokból származó nyers nádcukor behozatalára, amelyekkel a Közösség kedvezményes ellátási megállapodást kötött. Jelenleg ilyen megállapodások megkötésére került sor a 2001/870/EK tanácsi határozattal (2) az AKCS–EK partnerségi megállapodás (3) V. mellékletéhez csatolt, AKCS-cukorra vonatkozó 3. jegyzőkönyvben említett afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal (AKCS-országok) és az Indiai Köztársasággal.

| (2) | A 2001/870/EK határozattal megkötött, levélváltás útján létrejött megállapodások úgy rendelkeznek, hogy az érintett finomítók egy minimális beszerzési árat kötelesek fizetni, amely megegyezik a nyerscukornak a szóban forgó gazdasági évre meghatározott átállási támogatással csökkentett garantált árával. Ebből következően meg kell állapítani ezt a minimális árat a 2005/2006. gazdasági évre alkalmazandó tényezők figyelembevételével. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/870/EK határozattal megkötött, levélváltás útján létrejött megállapodások úgy rendelkeznek, hogy az érintett finomítók egy minimális beszerzési árat kötelesek fizetni, amely megegyezik a nyerscukornak a szóban forgó gazdasági évre meghatározott átállási támogatással csökkentett garantált árával. Ebből következően meg kell állapítani ezt a minimális árat a 2005/2006. gazdasági évre alkalmazandó tényezők figyelembevételével.

| (3) | Az importálandó különleges kedvezményes cukormennyiségeket egy előzetes éves közösségi mérleg alapján, az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkével összhangban kell megállapítani. Egy ilyen mérleg kimutatta a nyerscukor behozatalának és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó, a fenti megállapodásokban előírt különleges csökkentett vámtételű kontingensek megnyitásának szükségességét, lehetővé téve ezáltal a közösségi finomítók ellátását e gazdasági év égy részében. |
| --- | --- |

(3)

Az importálandó különleges kedvezményes cukormennyiségeket egy előzetes éves közösségi mérleg alapján, az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkével összhangban kell megállapítani. Egy ilyen mérleg kimutatta a nyerscukor behozatalának és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó, a fenti megállapodásokban előírt különleges csökkentett vámtételű kontingensek megnyitásának szükségességét, lehetővé téve ezáltal a közösségi finomítók ellátását e gazdasági év égy részében.

| (4) | Tekintettel a 2005/2006-os gazdasági év tekintetében jelenleg rendelkezésre álló, a nyers nádcukor termelésére vonatkozó előrejelzésekre és az előzetes mérleg alapján megállapított hiányzó mennyiségekre, megfelelően rendelkezni kell a behozatal engedélyezéséről a 2005. július 1-től 2006. február 28-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a 2005/2006-os gazdasági év tekintetében jelenleg rendelkezésre álló, a nyers nádcukor termelésére vonatkozó előrejelzésekre és az előzetes mérleg alapján megállapított hiányzó mennyiségekre, megfelelően rendelkezni kell a behozatal engedélyezéséről a 2005. július 1-től 2006. február 28-ig tartó időszakra.

| (5) | Megjegyzendő, hogy az új kontingensre alkalmazni kell a 2003/2004., 2004/2005. és 2005/2006. gazdasági évre bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletet (4). |
| --- | --- |

(5)

Megjegyzendő, hogy az új kontingensre alkalmazni kell a 2003/2004., 2004/2005. és 2005/2006. gazdasági évre bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletet (4).

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. július 1. és 2006. február 28. közötti időszakra a 2001/870/EK határozat keretében megnyitásra kerül, a 1701 11 10 KN-kód alá tartozó, finomításra szánt nyers nádcukor behozatalára:

| a) | egy, a 2001/870/EK határozattal megkötött, levélváltás útján létrejött megállapodást aláíró AKCS-országokból származó fehér cukorban kifejezett, 90 000 tonnás vámkontingens; |
| --- | --- |

a)

egy, a 2001/870/EK határozattal megkötött, levélváltás útján létrejött megállapodást aláíró AKCS-országokból származó fehér cukorban kifejezett, 90 000 tonnás vámkontingens;

| b) | egy Indiából származó fehér cukorban kifejezett, 10 000 tonnás vámkontingens. |
| --- | --- |

b)

egy Indiából származó fehér cukorban kifejezett, 10 000 tonnás vámkontingens.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett mennyiségek esetében a különleges csökkentett vám a szabványminőségű nyerscukor 100 kilogrammjának behozatalára 0 EUR.

(2)   A közösségi finomítók által fizetendő, az 1. cikkben említett időszakra vonatkozó minimális beszerzési ár a szabványminőségű nyerscukor 100 kilogrammjaként 49,68 EUR.

3. cikk

A jelen rendelettel megnyitott vámkontingensre alkalmazandó az 1159/2003/EK rendelet.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet 2005. július 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 27-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. Legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 325., 2001.12.8., 21. o.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

3

(4)  HL L 162., 2003.7.1., 25. o. Az 568/2005/EK rendelettel (HL L 97., 2005.4.15., 9. o.) módosított rendelet.

4

---

| 28.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/5

---

A BIZOTTSÁG 979/2005/EK RENDELETE

(2005. június 27.)

a gyümölcs- és zöldségfélék (paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack) exportálására vonatkozó, A3 rendszerű kiviteli engedélyek elosztásával kapcsolatos pályázat meghirdetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 35. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1961/2001/EK bizottsági rendelet (2) megállapította a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1961/2001/EK bizottsági rendelet (2) megállapította a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (1) bekezdése értelmében a gazdaságilag jelentős export biztosításához szükséges mértékben, a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodásokból származó korlátokat tiszteletben tartva, a Közösség által exportált termékekre export-visszatérítés állapítható meg. |
| --- | --- |

(2)

A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (1) bekezdése értelmében a gazdaságilag jelentős export biztosításához szükséges mértékben, a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodásokból származó korlátokat tiszteletben tartva, a Közösség által exportált termékekre export-visszatérítés állapítható meg.

| (3) | A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (2) bekezdése értelmében gondot kell fordítani arra, hogy a visszatérítés szabályozása nyomán kialakult kereskedelmi folyamatokban ez ne okozzon zavart. A fenti ok, valamint a gyümölcs- és zöldségexport idényjellege miatt minden egyes termékre kvótát kell megállapítani a 3846/87/EGK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra alapján. E mennyiségeket az érintett termékek romlandósága mértékének figyelembevételével kell elosztani. |
| --- | --- |

(3)

A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (2) bekezdése értelmében gondot kell fordítani arra, hogy a visszatérítés szabályozása nyomán kialakult kereskedelmi folyamatokban ez ne okozzon zavart. A fenti ok, valamint a gyümölcs- és zöldségexport idényjellege miatt minden egyes termékre kvótát kell megállapítani a 3846/87/EGK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra alapján. E mennyiségeket az érintett termékek romlandósága mértékének figyelembevételével kell elosztani.

| (4) | A 2200/96/EK rendelet 35. cikk (4) bekezdése értelmében a visszatérítések mértékét egyrészt a gyümölcs- és zöldségfélék jelenlegi vagy várható közösségi piaci árai és kínálata, másrészt pedig a nemzetközi kereskedelemben érvényes jelenlegi vagy várható árak alapján kell meghatározni. Figyelembe kell továbbá venni a kereskedelmi és szállítási költségeket, valamint a tervezett kivitel gazdasági vonatkozásait. |
| --- | --- |

(4)

A 2200/96/EK rendelet 35. cikk (4) bekezdése értelmében a visszatérítések mértékét egyrészt a gyümölcs- és zöldségfélék jelenlegi vagy várható közösségi piaci árai és kínálata, másrészt pedig a nemzetközi kereskedelemben érvényes jelenlegi vagy várható árak alapján kell meghatározni. Figyelembe kell továbbá venni a kereskedelmi és szállítási költségeket, valamint a tervezett kivitel gazdasági vonatkozásait.

| (5) | A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (5) bekezdése értelmében a közösségi piaci árakat az exportálás szempontjából legkedvezőbb árak figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

A 2200/96/EK tanácsi rendelet 35. cikk (5) bekezdése értelmében a közösségi piaci árakat az exportálás szempontjából legkedvezőbb árak figyelembevételével kell meghatározni.

| (6) | A nemzetközi kereskedelemben uralkodó állapotok vagy egyes piacok különleges követelményei szükségessé tehetik bizonyos termékekre vonatkozó visszatérítések differenciálását a termék rendeltetési helyének függvényében. |
| --- | --- |

(6)

A nemzetközi kereskedelemben uralkodó állapotok vagy egyes piacok különleges követelményei szükségessé tehetik bizonyos termékekre vonatkozó visszatérítések differenciálását a termék rendeltetési helyének függvényében.

| (7) | Gazdaságilag számottevő kivitel jelenleg – a közösségi forgalmazási előírások szerinti – „extra”, I. és II. osztályú paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack esetében érhető el. |
| --- | --- |

(7)

Gazdaságilag számottevő kivitel jelenleg – a közösségi forgalmazási előírások szerinti – „extra”, I. és II. osztályú paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack esetében érhető el.

| (8) | A rendelkezésre álló erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében, valamint a közösségi export szerkezetét figyelembe véve pályázatot kell meghirdetni, és meg kell határozni az érintett időszakra vonatkozó visszatérítések mértékét, valamint a tervezett mennyiségeket. |
| --- | --- |

(8)

A rendelkezésre álló erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználása érdekében, valamint a közösségi export szerkezetét figyelembe véve pályázatot kell meghirdetni, és meg kell határozni az érintett időszakra vonatkozó visszatérítések mértékét, valamint a tervezett mennyiségeket.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Pályázat meghirdetésére kerül sor az A3 rendszerű kiviteli engedélyek elosztására vonatkozóan. Az érintett termékeket, a pályázatok benyújtásának időszakát, a visszatérítés indikatív mértékét és a tervezett mennyiségeket a melléklet tartalmazza.

(2)   Az 1291/2000 bizottsági rendelet (4) 16. cikkében említett, az élelmiszer-segélyezés keretében kibocsátott engedélyeket nem sorolják az e rendelet mellékletében említett mennyiséghez.

(3)   Az 1961/2001/EK rendelet 5. cikk (6) bekezdése alkalmazásának sérelme nélkül, az A3 engedély három hónapig érvényes.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 4-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 27-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 2001.10.09., 8. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o. A legutóbb a 558/2005/EK rendelettel (HL L 94., 2005.4.13., 22. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb a 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a gyümölcs- és zöldségfélék (paradicsom, narancs, csemegeszőlő, alma és őszibarack) exportálására vonatkozó, A3 rendszerű kiviteli engedélyek elosztásával kapcsolatos pályázat meghirdetése

A pályázatok benyújtásának időszaka: 2005. július 4–től július 5-ig

| Termékkód (1) | Rendeltetési hely kódja (2) | Visszatérítés mértéke
  euro/nettó t | Tervezett mennyiség
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 45 | 3 747 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 48 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | 13 255 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 46 | 38 466 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 18 | 19 415 |

Termékkód (1)

Rendeltetési hely kódja (2)

Visszatérítés mértéke

euro/nettó t

Tervezett mennyiség

(t)

0702 00 00 9100

F08

45

3 747

0805 10 20 9100

A00

48

1 229

0806 10 10 9100

A00

35

13 255

0808 10 80 9100

F04, F09

46

38 466

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

18

19 415

---

(1)  A termékkódokat a 3846/87/EGK bizottsági rendelet rögzíti (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

(2)  Az A sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK rendelet II. melléklete határozza meg. A rendeltetési helyek numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

| F03: | Minden rendeltetési hely, Svájc kivételével. |
| --- | --- |
| F04: | Hong Kong, Szingapúr, Malajzia, Sri Lanka, Indonézia, Thaiföld, Tajvan, Pápua Új-Guinea, Laosz, Kambodzsa, Vietnám, Japán, Uruguay, Paraguay, Argentína, Mexikó, Costa Rica. |
| F08: | Minden rendeltetési hely, Bulgária kivételével. |
| F09: | Az alábbi rendeltetési helyek:






  — | Norvégia, Izland, Grönland, Feröer-szigetek, Románia, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia és Montenegró, Örményország, Azerbajdzsán, Belorusszia, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Ukrajna, Szaúd-Arábia, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emírségek (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al Qaiwain, Ras al Khaimah, Fujairah), Kuvait, Jemen, Szíria, Irán, Jordánia, Bolívia, Brazília, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador, Kolumbia, |

F03:

Minden rendeltetési hely, Svájc kivételével.

F04:

Hong Kong, Szingapúr, Malajzia, Sri Lanka, Indonézia, Thaiföld, Tajvan, Pápua Új-Guinea, Laosz, Kambodzsa, Vietnám, Japán, Uruguay, Paraguay, Argentína, Mexikó, Costa Rica.

F08:

Minden rendeltetési hely, Bulgária kivételével.

F09:

Az alábbi rendeltetési helyek:

—

Norvégia, Izland, Grönland, Feröer-szigetek, Románia, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia és Montenegró, Örményország, Azerbajdzsán, Belorusszia, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Oroszország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Ukrajna, Szaúd-Arábia, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emírségek (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al Qaiwain, Ras al Khaimah, Fujairah), Kuvait, Jemen, Szíria, Irán, Jordánia, Bolívia, Brazília, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador, Kolumbia,

| — | afrikai országok és területek, Dél-Afrika kivételével, |
| --- | --- |

—

afrikai országok és területek, Dél-Afrika kivételével,

| — | a 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. cikkében felsorolt rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.). |
| --- | --- |

—

a 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. cikkében felsorolt rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.).

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 28.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2002. november 27.)

az EK-Szerződés 81. cikkének alkalmazási eljárásáról a BPB PLC, a Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA és a Gyproc Benelux NV vállalatokkal szemben

(COMP/E-1/37.152 ügy – Gipszlemezek)

(az értesítés a C(2002) 4570. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia, angol, német és holland nyelvű szövegek hitelesek.)

(2005/471/EK)

2002. november 27-én a Bizottság határozatot fogadott el az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról. Az 1/2003/EK rendeletnek (1) – a 17. sz. rendelet (2), 21. cikkének helyébe lépő – 30. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, a Bizottság itt teszi közzé az érdekelt felek neveit és a határozat lényegét, beleértve a kiszabott szankciókat, figyelembe véve a felek jogos érdekét, hogy üzleti titkaikat ne fedjék fel. A határozat nem titkosított változata a hiteles verziókban és a Bizottság munkanyelvein rendelkezésre áll a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának webhelyén: (http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html).

I.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

1.   Címzettek

| (1) | A következő vállalatok a címzettjei a szerződés 81. cikkének megsértéséről szóló jelen határozatnak:






  — | BPB PLC (a továbbiakban: „BPB”), |
| --- | --- | --- |

(1)

A következő vállalatok a címzettjei a szerződés 81. cikkének megsértéséről szóló jelen határozatnak:

—

BPB PLC (a továbbiakban: „BPB”),

| — | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (a továbbiakban: „Knauf Westdeutsche Gipswerke”), |
| --- | --- |

—

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (a továbbiakban: „Knauf Westdeutsche Gipswerke”),

| — | Société Lafarge SA (a továbbiakban: „Lafarge”), |
| --- | --- |

—

Société Lafarge SA (a továbbiakban: „Lafarge”),

| — | Gyproc Benelux NV (a továbbiakban: „Gyproc”). |
| --- | --- |

—

Gyproc Benelux NV (a továbbiakban: „Gyproc”).

2.   A jogsértés jellege

| (2) | BPB, Knauf (3), Lafarge és Gyproc egy, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével ellentétes, átfogó és tartós megállapodást kötött és alkalmazott, amely a következő magatartásban, tényállásban vagy egyeztetett módszerekben nyilvánult meg:






  — | a BPB és a Knauf képviselői Londonban találkoztak 1992-ben, és kifejezték azt a közös akaratukat, hogy stabilizálják a piacokat Németország területén (a továbbiakban: „német piac”), az Egyesült Királyság területén (a továbbiakban: „brit piac”), Franciaország területén (a továbbiakban: „francia piac”), Hollandia, Belgium és Luxemburg területén (a továbbiakban: „Benelux piac”), |
| --- | --- | --- |

(2)

BPB, Knauf (3), Lafarge és Gyproc egy, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével ellentétes, átfogó és tartós megállapodást kötött és alkalmazott, amely a következő magatartásban, tényállásban vagy egyeztetett módszerekben nyilvánult meg:

—

a BPB és a Knauf képviselői Londonban találkoztak 1992-ben, és kifejezték azt a közös akaratukat, hogy stabilizálják a piacokat Németország területén (a továbbiakban: „német piac”), az Egyesült Királyság területén (a továbbiakban: „brit piac”), Franciaország területén (a továbbiakban: „francia piac”), Hollandia, Belgium és Luxemburg területén (a továbbiakban: „Benelux piac”),

| — | a BPB és a Knauf 1992-től kezdődően a német, francia, brit és Benelux gipszlemez-piacokon történt eladásaikról információcsere-rendszereket hoztak létre, amelyekhez később a Lafarge, majd a Gyproc is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

a BPB és a Knauf 1992-től kezdődően a német, francia, brit és Benelux gipszlemez-piacokon történt eladásaikról információcsere-rendszereket hoztak létre, amelyekhez később a Lafarge, majd a Gyproc is csatlakozott,

| — | a BPB, a Knauf és a Lafarge képviselői több alkalommal kölcsönösen előre tájékoztatták egymást a brit piacon bekövetkező áremelkedésekről, |
| --- | --- |

—

a BPB, a Knauf és a Lafarge képviselői több alkalommal kölcsönösen előre tájékoztatták egymást a brit piacon bekövetkező áremelkedésekről,

| — | a német piac sajátos alakulására való tekintettel a BPB, a Knauf, a Lafarge és a Gyproc képviselői Versailles-ban 1996-ban, Brüsszelben 1997-ben és Hágában 1998-ban találkoztak, annak érdekében, hogy maguk között felosszák, de legalábbis stabilizálják a német piacot, |
| --- | --- |

—

a német piac sajátos alakulására való tekintettel a BPB, a Knauf, a Lafarge és a Gyproc képviselői Versailles-ban 1996-ban, Brüsszelben 1997-ben és Hágában 1998-ban találkoztak, annak érdekében, hogy maguk között felosszák, de legalábbis stabilizálják a német piacot,

| — | a BPB, a Knauf és a Lafarge képviselői több alkalommal is, kölcsönösen, előre tájékoztatták egymást, és megállapodtak egymással a német piacon alkalmazandó áremelésekről 1996 és 1998 között. |
| --- | --- |

—

a BPB, a Knauf és a Lafarge képviselői több alkalommal is, kölcsönösen, előre tájékoztatták egymást, és megállapodtak egymással a német piacon alkalmazandó áremelésekről 1996 és 1998 között.

3.   Időtartam

| (3) | Az érintett vállalatoknak a jogsértésben való részvételének időtartama a következő:






  — | BPB: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig, |
| --- | --- | --- |

(3)

Az érintett vállalatoknak a jogsértésben való részvételének időtartama a következő:

—

BPB: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig,

| — | Knauf: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig, |
| --- | --- |

—

Knauf: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig,

| — | Lafarge: legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig, |
| --- | --- |

—

Lafarge: legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig,

| — | Gyproc: legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig. |
| --- | --- |

—

Gyproc: legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig.

4.   Az eljárás szakaszai

| (4) | A kapott információk alapján a Bizottság a 17. sz. rendelet 14. cikkének (3) bekezdése alapján helyszíni ellenőrzéseket végzett a vállalatok különféle helyiségeiben 1998 novembere és 1999 júliusa között. Ezen helyszíni ellenőrzések alapján a Bizottság egyes vállalatokhoz információkérést intézett 1999 januárjában, júliusában, szeptemberében és 2000 márciusában. |
| --- | --- |

(4)

A kapott információk alapján a Bizottság a 17. sz. rendelet 14. cikkének (3) bekezdése alapján helyszíni ellenőrzéseket végzett a vállalatok különféle helyiségeiben 1998 novembere és 1999 júliusa között. Ezen helyszíni ellenőrzések alapján a Bizottság egyes vállalatokhoz információkérést intézett 1999 januárjában, júliusában, szeptemberében és 2000 márciusában.

| (5) | 2001. április 18-án a Bizottság eljárást kezdeményezett a jelen ügyben, és közleményt fogadott el öt vállalattal, nevezetesen a BPB-vel, a Knauffal, a Lafarge-zsal, a Gyproc-kal és az Etex SA-val kapcsolatos kifogásokról. Minden fél írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottságnak. Ebben az ügyben a szóbeli meghallgatás 2001. július 17-én volt, amelyen a kifogási közlemény összes címzettje részt vett. |
| --- | --- |

(5)

2001. április 18-án a Bizottság eljárást kezdeményezett a jelen ügyben, és közleményt fogadott el öt vállalattal, nevezetesen a BPB-vel, a Knauffal, a Lafarge-zsal, a Gyproc-kal és az Etex SA-val kapcsolatos kifogásokról. Minden fél írásos észrevételeket nyújtott be a Bizottságnak. Ebben az ügyben a szóbeli meghallgatás 2001. július 17-én volt, amelyen a kifogási közlemény összes címzettje részt vett.

| (6) | Mivel a Bizottság úgy vélte, hogy a rendelkezésre álló elemek nem elégségesek arra, hogy az Etex SA részvételét az egyedülálló, átfogó és folyamatos jogsértésben megállapítsa, ebből következően az Etex nem címzettje a jelen határozatnak. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a Bizottság úgy vélte, hogy a rendelkezésre álló elemek nem elégségesek arra, hogy az Etex SA részvételét az egyedülálló, átfogó és folyamatos jogsértésben megállapítsa, ebből következően az Etex nem címzettje a jelen határozatnak.

5.   Termék és piac

| (7) | Az érintett termék az adott ügyben a gipszlemez. Egy olyan termékről van szó, amely egy gipszrétegből áll két papírlap vagy más anyag között, és előgyártott építési anyagként használják fel. A gipszlemezeket különböző méretekre és vastagságokra vágják, és általában belső falak felszínén, az épületek belsejében elválasztóként, tetők beborítására és a mennyezet beborítására alkalmazzák, lakó-, kereskedelmi és irodahelyiségekben. A gipszlemezek vonzó termékek az építőipar számára, stabilitásuk, tartósságuk, könnyű beépíthetőségük, tűzállóságuk és olcsóságuk miatt. A gipszlemezek vonzóak közvetlenül a fogyasztó számára is. Valójában széleskörűen használják a korszerű lakásokban és a barkácsolásban. A gipszlemezek beazonosítható termékek, az érintett cégek neve több államban köznévvé vált („gyproc” Belgiumban, „placoplâtre” Franciaországban stb.). |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termék az adott ügyben a gipszlemez. Egy olyan termékről van szó, amely egy gipszrétegből áll két papírlap vagy más anyag között, és előgyártott építési anyagként használják fel. A gipszlemezeket különböző méretekre és vastagságokra vágják, és általában belső falak felszínén, az épületek belsejében elválasztóként, tetők beborítására és a mennyezet beborítására alkalmazzák, lakó-, kereskedelmi és irodahelyiségekben. A gipszlemezek vonzó termékek az építőipar számára, stabilitásuk, tartósságuk, könnyű beépíthetőségük, tűzállóságuk és olcsóságuk miatt. A gipszlemezek vonzóak közvetlenül a fogyasztó számára is. Valójában széleskörűen használják a korszerű lakásokban és a barkácsolásban. A gipszlemezek beazonosítható termékek, az érintett cégek neve több államban köznévvé vált („gyproc” Belgiumban, „placoplâtre” Franciaországban stb.).

| (8) | A német, a brit, a francia és a Benelux piacok éves forgalma 1997-ben és 1998-ban mintegy 1210 millió ECU volt, mintegy 692 millió m2-es volumenre 1997-ben és 710 millió m2-re 1998-ban. Együttesen, a megegyezésben részt vevő vállalatok a gipszlemez összes eladásainak csaknem teljes egészét képviselték a négy érintett piacon. |
| --- | --- |

(8)

A német, a brit, a francia és a Benelux piacok éves forgalma 1997-ben és 1998-ban mintegy 1210 millió ECU volt, mintegy 692 millió m2-es volumenre 1997-ben és 710 millió m2-re 1998-ban. Együttesen, a megegyezésben részt vevő vállalatok a gipszlemez összes eladásainak csaknem teljes egészét képviselték a négy érintett piacon.

II.   PÉNZBÍRSÁGOK

1.   Alapösszeg

| (9) | A pénzbírság összegének megállapításához a Bizottság minden vonatkozó körülményt figyelembe vesz és különösen a jogsértés súlyosságát és időtartamát, amelyek a 17. sz. rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében kifejezetten nevesített kritériumok. |
| --- | --- |

(9)

A pénzbírság összegének megállapításához a Bizottság minden vonatkozó körülményt figyelembe vesz és különösen a jogsértés súlyosságát és időtartamát, amelyek a 17. sz. rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében kifejezetten nevesített kritériumok.

a)   A jogsértés súlyossága

| (10) | Tekintetbe véve a szóban forgó magatartást, annak konkrét hatását a gipszlemez piacaira, és azt a tényt, hogy azok az Európai Közösségen belül a négy fő piacot célozták meg, a Bizottság úgy véli, hogy azok a vállalatok, amelyek a jelen határozat címzettjei, nagyon súlyos jogsértést követtek el a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése ellen. |
| --- | --- |

(10)

Tekintetbe véve a szóban forgó magatartást, annak konkrét hatását a gipszlemez piacaira, és azt a tényt, hogy azok az Európai Közösségen belül a négy fő piacot célozták meg, a Bizottság úgy véli, hogy azok a vállalatok, amelyek a jelen határozat címzettjei, nagyon súlyos jogsértést követtek el a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése ellen.

b)   Differenciált elbánás

| (11) | A nagyon súlyos jogsértések kategóriáján belül a Bizottság megkülönböztetést tehet a vállalatokra alkalmazandó elbánásban, annak érdekében, hogy figyelembe vegye az érintett vállalatok tényleges gazdasági képességét arra, hogy jelentős kárt okozzanak a versenytársaknak, és annak érdekében, hogy a pénzbírság összegét olyan szinten határozza meg, amely annak kellően visszatartó erejű jelleget biztosít. Azért kell ily módon eljárni, mert – mint az adott esetben – jelentős aránytalanság van a jogsértésben részt vett vállalatok méreteiben. Erre a célra, a határozat a címzetteket három kategóriába osztja fel, annak alapján, hogy mekkora volt piaci részarányuk a terméknek a négy érintett piacon történő eladásaiból származó árbevételben 1997-ben, a jogsértés utolsó teljes évében: az első csoportot a BPB alkotja, amely mintegy [40–45] %-os piaci részaránnyal rendelkezett, a második a Knauf és a Larage, amelyek egyenként mintegy [25–30] %-os és [20–25] %-os piaci részaránnyal rendelkeztek, és a harmadik csoport a Gyproc, amely mintegy [7–10] %-os piaci részaránnyal rendelkezett. |
| --- | --- |

(11)

A nagyon súlyos jogsértések kategóriáján belül a Bizottság megkülönböztetést tehet a vállalatokra alkalmazandó elbánásban, annak érdekében, hogy figyelembe vegye az érintett vállalatok tényleges gazdasági képességét arra, hogy jelentős kárt okozzanak a versenytársaknak, és annak érdekében, hogy a pénzbírság összegét olyan szinten határozza meg, amely annak kellően visszatartó erejű jelleget biztosít. Azért kell ily módon eljárni, mert – mint az adott esetben – jelentős aránytalanság van a jogsértésben részt vett vállalatok méreteiben. Erre a célra, a határozat a címzetteket három kategóriába osztja fel, annak alapján, hogy mekkora volt piaci részarányuk a terméknek a négy érintett piacon történő eladásaiból származó árbevételben 1997-ben, a jogsértés utolsó teljes évében: az első csoportot a BPB alkotja, amely mintegy [40–45] %-os piaci részaránnyal rendelkezett, a második a Knauf és a Larage, amelyek egyenként mintegy [25–30] %-os és [20–25] %-os piaci részaránnyal rendelkeztek, és a harmadik csoport a Gyproc, amely mintegy [7–10] %-os piaci részaránnyal rendelkezett.

| (12) | Ezen kívül, annak érdekében, hogy a kiszabott pénzbírságok kellően visszatartó jellegét biztosítsa, és tekintetbe vegye ennek a vállalatnak a jelentős méretét és globális erőforrásait, a Lafarge pénzbírságának induló összegét 100 %-kal meg kell növelni. |
| --- | --- |

(12)

Ezen kívül, annak érdekében, hogy a kiszabott pénzbírságok kellően visszatartó jellegét biztosítsa, és tekintetbe vegye ennek a vállalatnak a jelentős méretét és globális erőforrásait, a Lafarge pénzbírságának induló összegét 100 %-kal meg kell növelni.

c)   A jogsértés időtartama

| (13) | A Knauf és a BPB a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig sértette meg. A Lafarge ugyanazt a jogsértést legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig követte el. Ami a Gyprocot illeti, a jogsértésben aktívan legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig vett részt. |
| --- | --- |

(13)

A Knauf és a BPB a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig sértette meg. A Lafarge ugyanazt a jogsértést legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig követte el. Ami a Gyprocot illeti, a jogsértésben aktívan legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig vett részt.

| (14) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jogsértés hosszú időtartamú volt (több mint öt év) a Knauf, a BPB és a Lafarge számára, és közepes időtartamú (egy és öt éve közötti) a Gyproc esetében, és ebből következően 65 %-kal növeli meg a BPB és a Knauf Westdeutsche Gipswerke számára kiszabott pénzbírság alapösszegét, 60 %-kal a Lafarge-re kiszabott pénzbírság alapösszegét és 20 %-kal a Gyprocra kiszabott pénzbírság alapösszegét. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jogsértés hosszú időtartamú volt (több mint öt év) a Knauf, a BPB és a Lafarge számára, és közepes időtartamú (egy és öt éve közötti) a Gyproc esetében, és ebből következően 65 %-kal növeli meg a BPB és a Knauf Westdeutsche Gipswerke számára kiszabott pénzbírság alapösszegét, 60 %-kal a Lafarge-re kiszabott pénzbírság alapösszegét és 20 %-kal a Gyprocra kiszabott pénzbírság alapösszegét.

2.   Súlyosbító körülmények

| (15) | A BPB és a Lafarge ellen már korábban intézkedéseket hozott a Bizottság megegyezéses ügyekben: pénzbírságokat szabtak ki a BPB De Eendracht NV (4) számára (a BPB által irányított csoport részét képező vállalat, a határozat címzettje), mivel részt vett egy tiltott megállapodásban a kartonágazatban, és a Lafarge SA (5) számára (akkori neve Lafarge Coppée SA volt) mivel részt vett egy tiltott megállapodásban a cementágazatban. |
| --- | --- |

(15)

A BPB és a Lafarge ellen már korábban intézkedéseket hozott a Bizottság megegyezéses ügyekben: pénzbírságokat szabtak ki a BPB De Eendracht NV (4) számára (a BPB által irányított csoport részét képező vállalat, a határozat címzettje), mivel részt vett egy tiltott megállapodásban a kartonágazatban, és a Lafarge SA (5) számára (akkori neve Lafarge Coppée SA volt) mivel részt vett egy tiltott megállapodásban a cementágazatban.

| (16) | A jelen határozatban bemutatott tények szerint a BPB és a Lafarge folytatólagosan, aktívan részt vettek egy megegyezésben a gipszlemezek ágazatában, azt követően, hogy a fent említett határozatokról nekik értesítést küldtek. Az a körülmény, hogy ezek a vállalatok ugyanazt a magatartást tanúsították egy másik, attól az ágazattól különböző ágazatban, amelyben korábban megbírságolták őket, azt mutatja, hogy az első kiszabott büntetés nem vette rá a vállalatokat arra, hogy magatartásukat módosítsák, és így, a Bizottság szemében, súlyosbító körülményt képez. |
| --- | --- |

(16)

A jelen határozatban bemutatott tények szerint a BPB és a Lafarge folytatólagosan, aktívan részt vettek egy megegyezésben a gipszlemezek ágazatában, azt követően, hogy a fent említett határozatokról nekik értesítést küldtek. Az a körülmény, hogy ezek a vállalatok ugyanazt a magatartást tanúsították egy másik, attól az ágazattól különböző ágazatban, amelyben korábban megbírságolták őket, azt mutatja, hogy az első kiszabott büntetés nem vette rá a vállalatokat arra, hogy magatartásukat módosítsák, és így, a Bizottság szemében, súlyosbító körülményt képez.

| (17) | Ami a BPB-t illeti, az a körülmény, hogy a 94/601/EK határozat a BPB egyik leányvállalatának, a BPB De Eendracht NV-nek volt címezve, nem olyan jellegű, ami megtiltaná, hogy ezt a súlyosbító körülményt ne alkalmazná a jelen ügyben. Valójában, mivel a BPB De Eendracht NV a BPB PLC leányvállalata volt a jelzett határozat időpontjában, a Bizottság úgy véli, hogy egyetlen és azonos vállalatról van szó a Szerződés 81. cikke értelmében, és a Bizottság által elítélt vállalatnak nemcsak az a kötelessége, hogy beszüntesse a versenyellenes magatartást, hanem az is, hogy kereskedelempolitikáját a Közösség egészében megfeleltesse annak az egyedi határozatnak, amelynek a címzettje, amit a BPB nem tett meg, éppen ellenkezőleg cselekedett, ahogyan arról a határozat tanúskodik (6). Maga az a körülmény, hogy ugyanannál a vállalatnál már sor került jogsértés megállapítására, és az, hogy ennek megállapítása és a kiszabott büntetés ellenére más területen egy ugyanilyen jogsértésben részt vett a Szerződés ugyanazon rendelkezésével szemben, visszaesést valósít meg. |
| --- | --- |

(17)

Ami a BPB-t illeti, az a körülmény, hogy a 94/601/EK határozat a BPB egyik leányvállalatának, a BPB De Eendracht NV-nek volt címezve, nem olyan jellegű, ami megtiltaná, hogy ezt a súlyosbító körülményt ne alkalmazná a jelen ügyben. Valójában, mivel a BPB De Eendracht NV a BPB PLC leányvállalata volt a jelzett határozat időpontjában, a Bizottság úgy véli, hogy egyetlen és azonos vállalatról van szó a Szerződés 81. cikke értelmében, és a Bizottság által elítélt vállalatnak nemcsak az a kötelessége, hogy beszüntesse a versenyellenes magatartást, hanem az is, hogy kereskedelempolitikáját a Közösség egészében megfeleltesse annak az egyedi határozatnak, amelynek a címzettje, amit a BPB nem tett meg, éppen ellenkezőleg cselekedett, ahogyan arról a határozat tanúskodik (6). Maga az a körülmény, hogy ugyanannál a vállalatnál már sor került jogsértés megállapítására, és az, hogy ennek megállapítása és a kiszabott büntetés ellenére más területen egy ugyanilyen jogsértésben részt vett a Szerződés ugyanazon rendelkezésével szemben, visszaesést valósít meg.

| (18) | A pénzbírság alapösszegének 50 %-kal történő megnövelése a BPB és a Lafarge számára indokoltnak tűnik ennek a súlyosbító körülménynek a címén. |
| --- | --- |

(18)

A pénzbírság alapösszegének 50 %-kal történő megnövelése a BPB és a Lafarge számára indokoltnak tűnik ennek a súlyosbító körülménynek a címén.

3.   Enyhítő körülmények

| (19) | Annak ellenére, hogy a Gyproc vétkes a jogsértés egészében abban az időszakban, amikor abban részt vett, vagyis 1996 júniusától 1998 novemberéig, a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján objektíve eltérő helyzetben volt, mint a jelen határozat többi címzettje, ily módon a Bizottság elismeri, hogy a Gyproc nem játszott ugyanolyan szerepet a megegyezésben, mint a többi vállalat. A Bizottság által nevesített különféle körülmények azt mutatják, hogy a megegyezésben való részvételének egy jelentős időszakában a Gyprocnak a jelek szerint nehézségei voltak annak elkerülésében, hogy a BPB a rá vonatkozó információkat megkapja és továbbítsa, mivel a BPB képviseltetve volt az igazgatóságában, hogy állandóan destabilizáló elemként működött, ami hozzájárult ahhoz, hogy a megegyezés hatásai korlátozottak voltak a német piacon, és távol maradt a brit piactól, ahol a megegyezés megnyilvánulásai a leggyakoribbak voltak. |
| --- | --- |

(19)

Annak ellenére, hogy a Gyproc vétkes a jogsértés egészében abban az időszakban, amikor abban részt vett, vagyis 1996 júniusától 1998 novemberéig, a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján objektíve eltérő helyzetben volt, mint a jelen határozat többi címzettje, ily módon a Bizottság elismeri, hogy a Gyproc nem játszott ugyanolyan szerepet a megegyezésben, mint a többi vállalat. A Bizottság által nevesített különféle körülmények azt mutatják, hogy a megegyezésben való részvételének egy jelentős időszakában a Gyprocnak a jelek szerint nehézségei voltak annak elkerülésében, hogy a BPB a rá vonatkozó információkat megkapja és továbbítsa, mivel a BPB képviseltetve volt az igazgatóságában, hogy állandóan destabilizáló elemként működött, ami hozzájárult ahhoz, hogy a megegyezés hatásai korlátozottak voltak a német piacon, és távol maradt a brit piactól, ahol a megegyezés megnyilvánulásai a leggyakoribbak voltak.

| (20) | A Gyproc ezért a pénzbírság alapösszegéből egy 25 %-os engedményt kap, az enyhítő körülményre való tekintettel. |
| --- | --- |

(20)

A Gyproc ezért a pénzbírság alapösszegéből egy 25 %-os engedményt kap, az enyhítő körülményre való tekintettel.

4.   A megegyezésekkel kapcsolatos ügyekben történő pénzbírság kiszabásának elmaradásáról vagy összegük csökkentéséről szóló bizottsági közlemény alkalmazása („kegyelmi közlemény”): a pénzbírság összegének jelentős csökkentése

| (21) | Mielőtt a Bizottság elfogadta volna a kifogásokkal kapcsolatos közleményét, a BPB és a Gyproc információkat és/vagy dokumentumokat nyújtottak be neki. Ezeknek a vállalatoknak a Bizottsággal való együttműködésének terjedelme és minősége azonban eltérő. |
| --- | --- |

(21)

Mielőtt a Bizottság elfogadta volna a kifogásokkal kapcsolatos közleményét, a BPB és a Gyproc információkat és/vagy dokumentumokat nyújtottak be neki. Ezeknek a vállalatoknak a Bizottsággal való együttműködésének terjedelme és minősége azonban eltérő.

| (22) | A BPB volt az első olyan tagja a megegyezésnek, amely – a Bizottság tájékoztatáskérése nyomán – kiegészítéseket közölt az ellenőrzések során a fentiekben jelzettek szerint feltárt és a megegyezés meglétét megerősítő elemekhez. Ezek az elemek részletes információkat tartalmaznak az érintett összejövetelekről, nevezetesen a londoni összejövetelről és a főbb európai piacokkal, és különösen a brit piaccal kapcsolatos információcseréről. A BPB ezen kívül elismerte a kifogási közleményben leírt tények egy részét. Mindenesetre vitatja a kifogási közleményben leírt és a határozatban nevesített bizonyos tények jogsértő jellegét. |
| --- | --- |

(22)

A BPB volt az első olyan tagja a megegyezésnek, amely – a Bizottság tájékoztatáskérése nyomán – kiegészítéseket közölt az ellenőrzések során a fentiekben jelzettek szerint feltárt és a megegyezés meglétét megerősítő elemekhez. Ezek az elemek részletes információkat tartalmaznak az érintett összejövetelekről, nevezetesen a londoni összejövetelről és a főbb európai piacokkal, és különösen a brit piaccal kapcsolatos információcseréről. A BPB ezen kívül elismerte a kifogási közleményben leírt tények egy részét. Mindenesetre vitatja a kifogási közleményben leírt és a határozatban nevesített bizonyos tények jogsértő jellegét.

| (23) | A Gyproc bizonyítékokat is szolgáltatott, amelyek a jogsértés bizonyításához hozzájárultak. Ez a vállalat – a Bizottság által kért felvilágosításokat követően – információkat adott a kartell összejöveteleiről, megadva azokat az időszakokat, amikor az összejöveteleket a Közösség különböző államaiban tartották, valamint a résztvevők neveit. Ezen kívül egy a Gyproc által kért, a Bizottság hivatalaival tartott találkozó során szóbeli magyarázatot adott a vállalat egyik képviselője a kézírásos megjegyzésekről. A Gyproc emellett önként a Bizottság rendelkezésére bocsátott olyan kézírásos feljegyzéseket, amelyekről a Bizottságnak nem volt tudomása az ellenőrzés idején, amelyek nevezetesen az eladási volumeneknek a versailles-i összejövetel során történt cseréjéről szóló információkat tartalmaztak. A Gyproc nem vitatja a tények fennállását és azok jogsértésként történő minősítését a közösségi versenyjog szerint. |
| --- | --- |

(23)

A Gyproc bizonyítékokat is szolgáltatott, amelyek a jogsértés bizonyításához hozzájárultak. Ez a vállalat – a Bizottság által kért felvilágosításokat követően – információkat adott a kartell összejöveteleiről, megadva azokat az időszakokat, amikor az összejöveteleket a Közösség különböző államaiban tartották, valamint a résztvevők neveit. Ezen kívül egy a Gyproc által kért, a Bizottság hivatalaival tartott találkozó során szóbeli magyarázatot adott a vállalat egyik képviselője a kézírásos megjegyzésekről. A Gyproc emellett önként a Bizottság rendelkezésére bocsátott olyan kézírásos feljegyzéseket, amelyekről a Bizottságnak nem volt tudomása az ellenőrzés idején, amelyek nevezetesen az eladási volumeneknek a versailles-i összejövetel során történt cseréjéről szóló információkat tartalmaztak. A Gyproc nem vitatja a tények fennállását és azok jogsértésként történő minősítését a közösségi versenyjog szerint.

| (24) | Ilyen feltételek között a Bizottság úgy véli, hogy indokolt a pénzbírságok összegéből a BPB számára egy 30 %-os és a Gyproc számára egy 40 %-os csökkentés megadása. |
| --- | --- |

(24)

Ilyen feltételek között a Bizottság úgy véli, hogy indokolt a pénzbírságok összegéből a BPB számára egy 30 %-os és a Gyproc számára egy 40 %-os csökkentés megadása.

5.   A jelen eljárásban kiszabott pénzbírságok végleges összege

| (25) | Következésképpen a 17. rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kiszabandó pénzbírságok összege a következőképpen került megállapításra:








  — | : | BPB | : | 138,6 millió EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Knauf Westdeutsche Gipswerke | : | 85,8 millió EUR, |
| — | : | Lafarge | : | 249,6 millió EUR, |
| — | : | Gyproc | : | 4,32 millió EUR, |

(25)

Következésképpen a 17. rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kiszabandó pénzbírságok összege a következőképpen került megállapításra:

—

:

BPB

:

138,6 millió EUR,

—

:

Knauf Westdeutsche Gipswerke

:

85,8 millió EUR,

—

:

Lafarge

:

249,6 millió EUR,

—

:

Gyproc

:

4,32 millió EUR,

III.   HATÁROZAT

| (26) | A BPB PLC, a Knauf csoport, a Société Lafarge S.A. és a Gyproc Benelux N.V. megsértették a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, amikor részt vettek egy sor megegyezésben és egyeztetett módszerben a gipszlemez-ágazatban. |
| --- | --- |

(26)

A BPB PLC, a Knauf csoport, a Société Lafarge S.A. és a Gyproc Benelux N.V. megsértették a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését, amikor részt vettek egy sor megegyezésben és egyeztetett módszerben a gipszlemez-ágazatban.

| (27) | A jogsértés időtartama a következő volt:






  a) | BPB PLC : legkésőbb 1992. március 31-től 1998. nōvember 25-ig; |
| --- | --- | --- |

(27)

A jogsértés időtartama a következő volt:

a)

BPB PLC : legkésőbb 1992. március 31-től 1998. nōvember 25-ig;

| b) | Knauf: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig; |
| --- | --- |

b)

Knauf: legkésőbb 1992. március 31-től 1998. november 25-ig;

| c) | Société Lafarge SA: legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig; |
| --- | --- |

c)

Société Lafarge SA: legkésőbb 1992. augusztus 31-től 1998. november 25-ig;

| d) | Gyproc Benelux NV: legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig. |
| --- | --- |

d)

Gyproc Benelux NV: legkésőbb 1996. június 6-tól 1998. november 25-ig.

| (28) | Az említett vállalatok a jogsértésnek véget vetnek, ha ezt még korábban nem tették volna meg. Tartózkodnak mindenféle megegyezéstől és egyeztetett módszertől a gipszlemezzel kapcsolatos tevékenységük keretében, ami a jogsértés céljával vagy hatásával azonos vagy ahhoz hasonló lenne. |
| --- | --- |

(28)

Az említett vállalatok a jogsértésnek véget vetnek, ha ezt még korábban nem tették volna meg. Tartózkodnak mindenféle megegyezéstől és egyeztetett módszertől a gipszlemezzel kapcsolatos tevékenységük keretében, ami a jogsértés céljával vagy hatásával azonos vagy ahhoz hasonló lenne.

| (29) | A következő pénzbírságok kiszabására kerül sor a következő vállalatoknak:








  — | : | BPB PLC | : | 138,6 millió EUR; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG | : | 85,8 millió EUR; |
| — | : | Société Lafarge SA | : | 249,6 millió EUR; |
| — | : | Gyproc Benelux NV | : | 4,32 millió EUR; |

(29)

A következő pénzbírságok kiszabására kerül sor a következő vállalatoknak:

—

:

BPB PLC

:

138,6 millió EUR;

—

:

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG

:

85,8 millió EUR;

—

:

Société Lafarge SA

:

249,6 millió EUR;

—

:

Gyproc Benelux NV

:

4,32 millió EUR;

---

(1)  A Szerződés 81. és 82. cikkeiben előirányzott versenyszabályok megvalósításáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.). A 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  Az 1962. február 6-i 17. sz. tanácsi rendelet, a Szerződés 85. és 86. cikkeinek alkalmazásáról szóló első rendelet (HL 13., 1962.2.21., 204/62. o.). A legutóbb az 1/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

(3)  A „Knauf” a határozatban a Knauf csoport összes vállalatát jelenti.

(4)  Az EK-Szerződés 85. cikkének alkalmazási eljárásáról szóló, 1994. július 13-i 94/601/EK bizottsági határozat (IV/C/33.833 ügy – Karton), (HL L 243., 1994.9.19., 1. o.), amely egy 1 750 000 ECU pénzbírságot szabott ki. Az Elsőfokú Bíróság 1998. május 14-én ezt a pénzbírságot 750 000 ECU-re csökkentette. (Az Elsőfokú Bíróság 1998. május 14-i ítélete a T/311/94. sz. ügyben, BPB de Eendracht NV, anciennement Kartonfabriek de Eendracht NV kontra az Európai Közösségek Bizottsága, Rec. 1998., II-1129. o.).

(5)  Az EK-Szerződés 85. cikkének alkalmazási eljárásáról szóló, 1994. november 30-i 94/815/EK bizottsági határozat (IV/33.126 és 33.322 ügyek – Cement) (HL L 343., 1994.12.30., 1. o.), amely egy 22 872 000 ECU pénzbírságot szabott ki. Az Elsőfokú Bíróság 2000. március 15-én ezt a pénzbírságot 14 248 000 EUR-ra csökkentette. (Az Elsőfokú Bíróság 2000. március 15-i ítélete a T/43/95. sz. ügyben, Cimenteries CBR e.a. kontra az Európai Közösségek Bizottsága, (Rec. 2000., II-491).

(6)  Ld. még az EK-Szerződés 82. cikkének alkalmazási eljárásáról szóló, 2001. június 20-i 2002/405/EK bizottsági határozatot (COMP/E-2/36.041/PO – Michelin), (HL L 143., 2002.5.31., 1. o.), (361)–(363) preambulumbekezdések.

---

| 28.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/12

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 24.)

az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és állatjólét, valamint az állattenyésztési technika területét érintő tanulmányok, hatásvizsgálatok és értékelések finanszírozásáról

(2005/472/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 20. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat értelmében a Közösség meghozza a Közösség állat-egészségügyi jogszabályaihoz és az állatorvosi oktatás vagy képzés fejlesztéséhez szükséges technikai és tudományos intézkedéseket, vagy segíti a tagállamokat ebben. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat értelmében a Közösség meghozza a Közösség állat-egészségügyi jogszabályaihoz és az állatorvosi oktatás vagy képzés fejlesztéséhez szükséges technikai és tudományos intézkedéseket, vagy segíti a tagállamokat ebben.

| (2) | A kiadási programok tanulmányai, hatásvizsgálatai, valamint a rendszeres és a megfelelő időben történő értékelései az Európai Bizottság (EB) számára meghatározott prioritást jelentenek az elosztott támogatások igazgatása esetében egy elszámolási eszköz biztosítása és különösen egy eredményorientált igazgatás tekintetében a tapasztalatcsere támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A kiadási programok tanulmányai, hatásvizsgálatai, valamint a rendszeres és a megfelelő időben történő értékelései az Európai Bizottság (EB) számára meghatározott prioritást jelentenek az elosztott támogatások igazgatása esetében egy elszámolási eszköz biztosítása és különösen egy eredményorientált igazgatás tekintetében a tapasztalatcsere támogatása érdekében.

| (3) | E feladatok elvégzése érdekében az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és állatjólét, valamint az állattenyésztési technika politikai területein 2004 utolsó negyedéve során egy nyílt eljárást követően közzétesznek egy, az értékelésre vonatkozó keretszerződéssel kapcsolatos ajánlattételi felhívást. |
| --- | --- |

(3)

E feladatok elvégzése érdekében az élelmiszerbiztonság, az állategészségügy és állatjólét, valamint az állattenyésztési technika politikai területein 2004 utolsó negyedéve során egy nyílt eljárást követően közzétesznek egy, az értékelésre vonatkozó keretszerződéssel kapcsolatos ajánlattételi felhívást.

| (4) | E keretszerződés várhatóan magas minőséget, megfelelő időben érkező és releváns információt biztosít, amely a közösségi döntéshozatal alapját képezi majd. |
| --- | --- |

(4)

E keretszerződés várhatóan magas minőséget, megfelelő időben érkező és releváns információt biztosít, amely a közösségi döntéshozatal alapját képezi majd.

| (5) | Valamennyi egyéni feladat egyedi megállapodások tárgyát képezi. E megállapodásokat a Bizottság és a kiválasztott szerződő fél között kell megkötni a keretszerződésben meghatározottak alapján. |
| --- | --- |

(5)

Valamennyi egyéni feladat egyedi megállapodások tárgyát képezi. E megállapodásokat a Bizottság és a kiválasztott szerződő fél között kell megkötni a keretszerződésben meghatározottak alapján.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott intézkedéseket azok finanszírozása céljából jóváhagyták.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított határozat.

1

---

MELLÉKLET

Terület: élelmiszerbiztonság, állategészségügy és állatjólét, valamint állattenyésztési technika.

Jogalap: az állategészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK határozat.

Feladatok:

| — | a bizottsági javaslatok kidolgozását és elkészítését támogató különböző típusú tanulmányok és más szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

a bizottsági javaslatok kidolgozását és elkészítését támogató különböző típusú tanulmányok és más szolgáltatások,

| — | előzetes értékelések és hatásvizsgálatok, |
| --- | --- |

—

előzetes értékelések és hatásvizsgálatok,

| — | félidős és utólagos értékelések. |
| --- | --- |

—

félidős és utólagos értékelések.

A 2005-re kitűzött prioritások az 1995–2004-es közösségi állat-egészségügyi politika értékelése és a jövőre vonatkozó lehetséges politikai opciók (beleértve a kockázatfinanszírozási modellt az állatállományban előforduló járványok esetében) meghatározása.

Előirányzatok 2005-re:

| — | 17 04 02 – egyéb intézkedések az állategészségügy, az állatjóllét és a közegészségügyi területén: 500 000 euró, |
| --- | --- |

—

17 04 02 – egyéb intézkedések az állategészségügy, az állatjóllét és a közegészségügyi területén: 500 000 euró,

| — | 17 01 04 04 – kísérleti tanulmány: kockázati finanszírozási modell az állatállományban előforduló járványok esetében – igazgatási költségek: 500 000 euró. |
| --- | --- |

—

17 01 04 04 – kísérleti tanulmány: kockázati finanszírozási modell az állatállományban előforduló járványok esetében – igazgatási költségek: 500 000 euró.

Költségvetés: legfeljebb 1 000 000 euró a keretszerződés első évében.

A tervezett egyedi intézkedések száma: körülbelül 6.

Valamennyi intézkedés a közös közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozik: Ebben az esetben a meglévő keretszerződés alkalmazása.

---