# Euroopan unionin C 218/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.218.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 218 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta30. heinäkuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.218.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 218

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta30. heinäkuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013 |
| 2013/C 218/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Nuorisotyöllisyyspaketti | 1 |
| 2013/C 218/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja | 7 |
| 2013/C 218/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Innovaatiokuilun umpeenkurominen | 12 |
| 2013/C 218/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sääntelyn tila | 22 |
| 2013/C 218/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Markkinatilanteen kehitys ja sen vaikutukset maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksiin – toinen pehmeää laskua koskeva kertomus | 27 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013

2013/C 218/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Nuorisotyöllisyyspaketti

1

2013/C 218/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja

7

2013/C 218/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Innovaatiokuilun umpeenkurominen

12

2013/C 218/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sääntelyn tila

22

2013/C 218/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Markkinatilanteen kehitys ja sen vaikutukset maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksiin – toinen pehmeää laskua koskeva kertomus

27

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013 |
| 2013/C 218/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä | 33 |
| 2013/C 218/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin muuttaminen | 42 |
| 2013/C 218/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma | 53 |

III   Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013

2013/C 218/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä

33

2013/C 218/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin muuttaminen

42

2013/C 218/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma

53

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Nuorisotyöllisyyspaketti”

2013/C 218/01

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti ”nuorisotyöllisyyspakettiin”, jonka tarkoituksena on esittää joukko konkreettisia toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan puuttumaan kohtuuttoman korkeaan nuorisotyöttömyyteen ja siitä johtuvaan sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti ”nuorisotyöllisyyspakettiin”, jonka tarkoituksena on esittää joukko konkreettisia toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan puuttumaan kohtuuttoman korkeaan nuorisotyöttömyyteen ja siitä johtuvaan sosiaaliseen syrjäytymiseen.

| — | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia määriteltäessä ja toteutettaessa työttömyyden torjuntatoimia, tarjottaessa nuorille mahdollisuuksia ja tuettaessa hyvien käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

—

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia määriteltäessä ja toteutettaessa työttömyyden torjuntatoimia, tarjottaessa nuorille mahdollisuuksia ja tuettaessa hyvien käytänteiden vaihtoa.

| — | korostaa myös nuorten ja nuorisojärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä laadittaessa toteutettavia strategioita. |
| --- | --- |

—

korostaa myös nuorten ja nuorisojärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä laadittaessa toteutettavia strategioita.

| — | kehottaa Eurooppa-neuvostoa asian kiireellisyyden vuoksi sopimaan, että nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön jo vuonna 2013. |
| --- | --- |

—

kehottaa Eurooppa-neuvostoa asian kiireellisyyden vuoksi sopimaan, että nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön jo vuonna 2013.

| — | kehottaa Euroopan komissiota viimeistelemään harjoittelun eurooppalaiset laatupuitteet, oppisopimusyhteenliittymän sekä ehdotuksen uudeksi Eures-asetukseksi. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota viimeistelemään harjoittelun eurooppalaiset laatupuitteet, oppisopimusyhteenliittymän sekä ehdotuksen uudeksi Eures-asetukseksi.

| — | kehottaa komissiota tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimia ammatillista koulutusta koskevan politiikan alalla ja ehdottamaan suosituksen muodossa oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia vähimmäislaatustandardeja, jotta voidaan helpottaa hankittujen pätevyyksien tunnustamista kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimia ammatillista koulutusta koskevan politiikan alalla ja ehdottamaan suosituksen muodossa oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia vähimmäislaatustandardeja, jotta voidaan helpottaa hankittujen pätevyyksien tunnustamista kaikkialla Euroopassa.

| Esittelijä | Enrico ROSSI (IT, PSE), Toscanan aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nuoret töihin
  COM(2012) 727 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tavoitteena harjoittelun laatupuitteet – SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisen työmarkkinaosapuolten Euroopan unionin tason toisen vaiheen kuuleminen
  COM(2012) 728 final |

Esittelijä

Enrico ROSSI (IT, PSE), Toscanan aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nuoret töihin

COM(2012) 727 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tavoitteena harjoittelun laatupuitteet – SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisen työmarkkinaosapuolten Euroopan unionin tason toisen vaiheen kuuleminen

COM(2012) 728 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Taustaa

| 1. | on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin edistää nuorisotyöttömyyden torjuntaa, sillä kyseessä on epäilemättä yksi vakavimmista EU:n edessä olevista ongelmista ja sen ratkaiseminen edellyttää pikaisesti poliittisia, koordinoituja ja järjestelmällisiä toimia (1) sekä uskottavaa rahoituspanosta. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimyksiin edistää nuorisotyöttömyyden torjuntaa, sillä kyseessä on epäilemättä yksi vakavimmista EU:n edessä olevista ongelmista ja sen ratkaiseminen edellyttää pikaisesti poliittisia, koordinoituja ja järjestelmällisiä toimia (1) sekä uskottavaa rahoituspanosta.

| 2. | suhtautuu myönteisesti ”nuorisotyöllisyyspakettiin” (2), jonka tarkoituksena on esittää joukko konkreettisia toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan puuttumaan kohtuuttoman korkeaan nuorisotyöttömyyteen ja siitä johtuvaan sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti ”nuorisotyöllisyyspakettiin” (2), jonka tarkoituksena on esittää joukko konkreettisia toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan puuttumaan kohtuuttoman korkeaan nuorisotyöttömyyteen ja siitä johtuvaan sosiaaliseen syrjäytymiseen.

| 3. | on tyytyväinen kaksitahoiseen lähestymistapaan (suositukset jäsenvaltioille sekä Euroopan tason koordinointi, aloitteet ja toimet), jota komissio ehdottaa tiedonannossaan ”Nuoret töihin”. Komitea painottaa samalla asianmukaisten ja oikeasuhtaisten toimien tarvetta unioni-, valtio- ja aluetasolla toissijaisuusperiaatetta tiukasti kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen kaksitahoiseen lähestymistapaan (suositukset jäsenvaltioille sekä Euroopan tason koordinointi, aloitteet ja toimet), jota komissio ehdottaa tiedonannossaan ”Nuoret töihin”. Komitea painottaa samalla asianmukaisten ja oikeasuhtaisten toimien tarvetta unioni-, valtio- ja aluetasolla toissijaisuusperiaatetta tiukasti kunnioittaen.

| 4. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia määriteltäessä ja toteutettaessa työttömyyden torjuntatoimia, tarjottaessa nuorille mahdollisuuksia ja tuettaessa hyvien käytänteiden vaihtoa. Komitea korostaa myös nuorten ja nuorisojärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä laadittaessa toteutettavia strategioita. |
| --- | --- |

4.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia määriteltäessä ja toteutettaessa työttömyyden torjuntatoimia, tarjottaessa nuorille mahdollisuuksia ja tuettaessa hyvien käytänteiden vaihtoa. Komitea korostaa myös nuorten ja nuorisojärjestöjen aktiivisen osallistumisen merkitystä laadittaessa toteutettavia strategioita.

| 5. | suhtautuu myönteisesti 7.–8. helmikuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätökseen kohdentaa kuusi miljardia euroa nuorisotyöllisyysaloitteeseen, johon voivat osallistua kaikki ne (NUTS 2 -tason) alueet, joilla nuorisotyöttömyys on yli 25 prosenttia. Komitea katsoo kuitenkin, että vaikka aloite on ratkaiseva, sitä varten varatut määrärahat ovat riittämättömät, jotta ongelman laajuuteen voitaisiin puuttua. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti 7.–8. helmikuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätökseen kohdentaa kuusi miljardia euroa nuorisotyöllisyysaloitteeseen, johon voivat osallistua kaikki ne (NUTS 2 -tason) alueet, joilla nuorisotyöttömyys on yli 25 prosenttia. Komitea katsoo kuitenkin, että vaikka aloite on ratkaiseva, sitä varten varatut määrärahat ovat riittämättömät, jotta ongelman laajuuteen voitaisiin puuttua.

| 6. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa asian kiireellisyyden vuoksi sopimaan, että nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön jo vuonna 2013. |
| --- | --- |

6.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa asian kiireellisyyden vuoksi sopimaan, että nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön jo vuonna 2013.

| 7. | katsoo, että merkittävä osa nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitettavista varoista on ohjattava paikallis- ja alueviranomaisille, jotta näillä olisi paremmat mahdollisuudet toteuttaa nuorten työllisyyttä edistäviä toimia paikallisiin oloihin parhaiten soveltuvalla tavalla. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että merkittävä osa nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitettavista varoista on ohjattava paikallis- ja alueviranomaisille, jotta näillä olisi paremmat mahdollisuudet toteuttaa nuorten työllisyyttä edistäviä toimia paikallisiin oloihin parhaiten soveltuvalla tavalla.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota viimeistelemään harjoittelun eurooppalaiset laatupuitteet, oppisopimusyhteenliittymän sekä ehdotuksen uudeksi Eures-asetukseksi. |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan komissiota viimeistelemään harjoittelun eurooppalaiset laatupuitteet, oppisopimusyhteenliittymän sekä ehdotuksen uudeksi Eures-asetukseksi.

| 9. | korostaa horisontaalisen, yhteisesti sovitun ja kestäväpohjaisen lähestymistavan merkitystä toteutusprosessissa, jotta varmistetaan kaikkien strategisten aloitteiden – Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma
   (3), Nuoret liikkeellä
   (4), Innovaatiounioni, Euroopan digitaalistrategia – sekä niiden ja vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan yhteisvaikutus. |
| --- | --- |

9.

korostaa horisontaalisen, yhteisesti sovitun ja kestäväpohjaisen lähestymistavan merkitystä toteutusprosessissa, jotta varmistetaan kaikkien strategisten aloitteiden – Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma
   (3), Nuoret liikkeellä
   (4), Innovaatiounioni, Euroopan digitaalistrategia – sekä niiden ja vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan yhteisvaikutus.

| 10. | kannattaa voimakkaasti Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen välineitä, tukee pyrkimyksiä saavuttaa työllisyystavoitteet, mukaan luettuna koulupudokkaiden määrän alentaminen, ja kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan strategiassa määriteltyä kasvu- ja työllisyyssuuntausta edistämällä eri hallintotasojen tiivistä yhteistyötä. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolin merkitystä pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet sekä katsoo, että kansalliset uudistusohjelmat on toteutettava yhteistyössä eri hallintotasojen kanssa. |
| --- | --- |

10.

kannattaa voimakkaasti Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen välineitä, tukee pyrkimyksiä saavuttaa työllisyystavoitteet, mukaan luettuna koulupudokkaiden määrän alentaminen, ja kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan strategiassa määriteltyä kasvu- ja työllisyyssuuntausta edistämällä eri hallintotasojen tiivistä yhteistyötä. Komitea korostaa tässä yhteydessä alue- ja paikallisviranomaisten roolin merkitystä pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet sekä katsoo, että kansalliset uudistusohjelmat on toteutettava yhteistyössä eri hallintotasojen kanssa.

| 11. | korostaa, että on tärkeää puuttua voimakkaasti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten yhä ongelmallisempaan tilanteeseen Euroopassa ja arvioida siitä johtuvia niin lyhyen kuin pitkän aikavälin kustannuksia ottaen huomioon sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset sekä (yhteiskuntaan ja demokratiaan kohdistuvat) seuraukset ja riskit, jotka liittyvät näiden nuorten puutteelliseen itsenäistymiseen. Lisäksi komitea katsoo, että nuorten työelämään integroitumattomuus riippuu myös työllisyyspalvelujen tehokkuudesta, koulutuksen ja työelämän suhteista sekä vapaaehtoisjärjestöjen ja kolmannen sektorin aktiivisuudesta tässä yhteydessä. On syytä huomauttaa, että tehokkaimmin tuloksia saavutetaan alue- ja paikallisviranomaisten, työnvälityspalvelujen, ohjausta tarjoavien laitosten sekä oppilaitosten yhteistyöllä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on tärkeää puuttua voimakkaasti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten yhä ongelmallisempaan tilanteeseen Euroopassa ja arvioida siitä johtuvia niin lyhyen kuin pitkän aikavälin kustannuksia ottaen huomioon sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset sekä (yhteiskuntaan ja demokratiaan kohdistuvat) seuraukset ja riskit, jotka liittyvät näiden nuorten puutteelliseen itsenäistymiseen. Lisäksi komitea katsoo, että nuorten työelämään integroitumattomuus riippuu myös työllisyyspalvelujen tehokkuudesta, koulutuksen ja työelämän suhteista sekä vapaaehtoisjärjestöjen ja kolmannen sektorin aktiivisuudesta tässä yhteydessä. On syytä huomauttaa, että tehokkaimmin tuloksia saavutetaan alue- ja paikallisviranomaisten, työnvälityspalvelujen, ohjausta tarjoavien laitosten sekä oppilaitosten yhteistyöllä.

| 12. | toteaa, että parhaat tulokset nuorten työllistymisestä on saatu maissa, joissa nuorilla on mahdollisuus laadukkaaseen harjoitteluun ja joissa vakiintunut oppisopimusjärjestelmä (5) on kiinteä osa koulutus- ja työnvälitysjärjestelmää. Näin on myös silloin, kun työllisyyspalvelut toimivat tehokkaasti. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tuoda esiin työnhakijoille Euroopan tasolla jo olemassa olevien julkisten ohjaus- ja tukijärjestelmien ja -palvelujen hyviä käytänteitä. Lisäksi komitea katsoo, että työllisyyspalvelujen toimintaan ja ammatinvalinnan ohjaukseen olisi mahdollisuuksien rajoissa kutsuttava mukaan mahdollisimman monia paikallisia nuorisojärjestöjä. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että parhaat tulokset nuorten työllistymisestä on saatu maissa, joissa nuorilla on mahdollisuus laadukkaaseen harjoitteluun ja joissa vakiintunut oppisopimusjärjestelmä (5) on kiinteä osa koulutus- ja työnvälitysjärjestelmää. Näin on myös silloin, kun työllisyyspalvelut toimivat tehokkaasti. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tuoda esiin työnhakijoille Euroopan tasolla jo olemassa olevien julkisten ohjaus- ja tukijärjestelmien ja -palvelujen hyviä käytänteitä. Lisäksi komitea katsoo, että työllisyyspalvelujen toimintaan ja ammatinvalinnan ohjaukseen olisi mahdollisuuksien rajoissa kutsuttava mukaan mahdollisimman monia paikallisia nuorisojärjestöjä.

| 13. | on tyytyväinen ns. nuorisotakuuseen, jonka mukaan nuoret saavat neljän kuukauden kuluessa koulunkäynnin päättymisestä tai työttömäksi joutumisesta laadukkaan työtarjouksen tai heille tarjotaan laadukasta jatkokoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujaksoa. Nuorisotyöttömyyden vähentäminen on keskeinen haaste Euroopan tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen ns. nuorisotakuuseen, jonka mukaan nuoret saavat neljän kuukauden kuluessa koulunkäynnin päättymisestä tai työttömäksi joutumisesta laadukkaan työtarjouksen tai heille tarjotaan laadukasta jatkokoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujaksoa. Nuorisotyöttömyyden vähentäminen on keskeinen haaste Euroopan tulevaisuuden kannalta.

| 14. | seuraa tarkasti nuorisotakuun täytäntöönpanoa ja muistuttaa, että kyseessä on erittäin kallis väline, joten etenkin vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot tarvinnevat EU:n päättäväistä apua sen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

14.

seuraa tarkasti nuorisotakuun täytäntöönpanoa ja muistuttaa, että kyseessä on erittäin kallis väline, joten etenkin vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot tarvinnevat EU:n päättäväistä apua sen toteuttamisessa.

| 15. | vahvistaa, että on tärkeää ulottaa edut koskemaan myös nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita 30 ikävuoteen asti 25 ikävuoden sijaan. |
| --- | --- |

15.

vahvistaa, että on tärkeää ulottaa edut koskemaan myös nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita 30 ikävuoteen asti 25 ikävuoden sijaan.

| 16. | pyrkii huolehtimaan siitä, että kun Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 hyväksymää nuorisotyöllisyysaloitetta käsittelevistä Euroopan sosiaalirahaston uusista säännöksistä käydään toimielintenvälisiä neuvotteluja, välineen määrärahajaossa voidaan soveltaa joustavampia ehtoja yhteisrahoitusosuuksien ja ennakkomaksujen osalta, jotta alueiden vaikeaan tilanteeseen tällä alalla voidaan vastata tehokkaammin ja nopeammin. Komitea kehottaa myös selvittämään alue- ja paikallisviranomaisille riittävän ajoissa, miten mainittu aloite toimii ja kuinka suuret määrärahat sen kahdella osiolla on, jotta nämä seikat voidaan ottaa huomioon nuorisotyöttömyyden torjuntastrategioiden ja takuujärjestelmien laatimisessa. |
| --- | --- |

16.

pyrkii huolehtimaan siitä, että kun Eurooppa-neuvoston 7.–8. helmikuuta 2013 hyväksymää nuorisotyöllisyysaloitetta käsittelevistä Euroopan sosiaalirahaston uusista säännöksistä käydään toimielintenvälisiä neuvotteluja, välineen määrärahajaossa voidaan soveltaa joustavampia ehtoja yhteisrahoitusosuuksien ja ennakkomaksujen osalta, jotta alueiden vaikeaan tilanteeseen tällä alalla voidaan vastata tehokkaammin ja nopeammin. Komitea kehottaa myös selvittämään alue- ja paikallisviranomaisille riittävän ajoissa, miten mainittu aloite toimii ja kuinka suuret määrärahat sen kahdella osiolla on, jotta nämä seikat voidaan ottaa huomioon nuorisotyöttömyyden torjuntastrategioiden ja takuujärjestelmien laatimisessa.

Oppisopimusjärjestelmä nuorten itsenäistymistä edistävänä tekijänä

| 17. | kannustaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia elimiä toteuttamaan koulutusohjelmia, joilla tuetaan ja ennakoidaan siirtymistä koulusta työelämään, jotta vältetään nuorten jääminen liian pitkäksi aikaa perus- tai ammattikoulutusjärjestelmään ilman tulevaisuudennäkymiä. Työmarkkinoille siirtymisen aikaistamista on kuitenkin tuettava mahdollisuudella palata koulutukseen taitojen parantamiseksi tai uuteen ammattiin kouluttautumiseksi elinikäisen oppimisen puitteissa. Komitea kehottaa myös laatimaan ja toteuttamaan yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osallistuvien tahojen sekä valtion työvoimavirastojen kanssa alueellisia työmarkkina- ja ammattikoulutusstrategioita. Yhteistyötä on tehtävä myös yritysmaailman kanssa työmarkkinoille siirtymisen helpottamiseksi yhtenäisissä talousjärjestelmissä. |
| --- | --- |

17.

kannustaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia elimiä toteuttamaan koulutusohjelmia, joilla tuetaan ja ennakoidaan siirtymistä koulusta työelämään, jotta vältetään nuorten jääminen liian pitkäksi aikaa perus- tai ammattikoulutusjärjestelmään ilman tulevaisuudennäkymiä. Työmarkkinoille siirtymisen aikaistamista on kuitenkin tuettava mahdollisuudella palata koulutukseen taitojen parantamiseksi tai uuteen ammattiin kouluttautumiseksi elinikäisen oppimisen puitteissa. Komitea kehottaa myös laatimaan ja toteuttamaan yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osallistuvien tahojen sekä valtion työvoimavirastojen kanssa alueellisia työmarkkina- ja ammattikoulutusstrategioita. Yhteistyötä on tehtävä myös yritysmaailman kanssa työmarkkinoille siirtymisen helpottamiseksi yhtenäisissä talousjärjestelmissä.

| 18. | korostaa, että myös nuorisotyöttömyyden sukupuoliulottuvuuteen on puututtava kiireellisesti, koska nuoret naiset joutuvat miehiä todennäköisemmin epävarmoihin työsuhteisiin ja kärsivät naisten ja miesten välisen palkkakuilun seurauksista – jopa harjoittelujaksoilla – sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa edistävien toimenpiteiden riittämättömyydestä. Komitea kehottaakin ottamaan kaikissa nuorten työllisyyden edistämiseen tarkoitetuissa järjestelmissä huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet samoin kuin ongelman sukupuoliulottuvuuden. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että myös nuorisotyöttömyyden sukupuoliulottuvuuteen on puututtava kiireellisesti, koska nuoret naiset joutuvat miehiä todennäköisemmin epävarmoihin työsuhteisiin ja kärsivät naisten ja miesten välisen palkkakuilun seurauksista – jopa harjoittelujaksoilla – sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa edistävien toimenpiteiden riittämättömyydestä. Komitea kehottaakin ottamaan kaikissa nuorten työllisyyden edistämiseen tarkoitetuissa järjestelmissä huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet samoin kuin ongelman sukupuoliulottuvuuden.

| 19. | muistuttaa, että oppisopimusjärjestelmät helpottavat huomattavasti siirtymistä koulusta työelämään ja antavat nuorille mahdollisuuden saada sekä työkokemusta yrityksissä että teoreettista tietoa työpaikan ulkopuolella sen ansiosta, että koulutukseen osallistuvat niin yritykset kuin oppilaitokset. Komitea kannustaakin jäsenvaltioita edistämään ”kaksiosaisia” tai ”rinnakkaisia” oppisopimusjärjestelmiä myös korkeakoulutuksessa. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että oppisopimusjärjestelmät helpottavat huomattavasti siirtymistä koulusta työelämään ja antavat nuorille mahdollisuuden saada sekä työkokemusta yrityksissä että teoreettista tietoa työpaikan ulkopuolella sen ansiosta, että koulutukseen osallistuvat niin yritykset kuin oppilaitokset. Komitea kannustaakin jäsenvaltioita edistämään ”kaksiosaisia” tai ”rinnakkaisia” oppisopimusjärjestelmiä myös korkeakoulutuksessa.

| 20. | toivoo, että on mahdollista hyväksyä yhteiset puitteet toimivaltajakoa kunnioittaen, jotta eri jäsenvaltioissa olemassa olevista harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevistä koulutusmalleista tulee yhteensopivia ja jotta voidaan hyötyä mahdollisimman paljon oppisopimusjärjestelmästä ja löytää parhaat välineet sen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

20.

toivoo, että on mahdollista hyväksyä yhteiset puitteet toimivaltajakoa kunnioittaen, jotta eri jäsenvaltioissa olemassa olevista harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevistä koulutusmalleista tulee yhteensopivia ja jotta voidaan hyötyä mahdollisimman paljon oppisopimusjärjestelmästä ja löytää parhaat välineet sen toteuttamiseksi.

| 21. | kehottaa komissiota tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimia ammatillista koulutusta koskevan politiikan alalla ja ehdottamaan suosituksen muodossa oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia vähimmäislaatustandardeja, jotta voidaan helpottaa hankittujen pätevyyksien tunnustamista kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimia ammatillista koulutusta koskevan politiikan alalla ja ehdottamaan suosituksen muodossa oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia vähimmäislaatustandardeja, jotta voidaan helpottaa hankittujen pätevyyksien tunnustamista kaikkialla Euroopassa.

| 22. | on tyytyväinen eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän (European alliance for apprenticeships) suuntaan etenevään kehitykseen, sillä kyseessä on hyödyllinen eurooppalainen väline, jonka avulla voidaan vastata osaamisen kysyntään ja auttaa tarjoamaan asianmukainen viitekehys saaduille pätevyyksille. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän (European alliance for apprenticeships) suuntaan etenevään kehitykseen, sillä kyseessä on hyödyllinen eurooppalainen väline, jonka avulla voidaan vastata osaamisen kysyntään ja auttaa tarjoamaan asianmukainen viitekehys saaduille pätevyyksille.

| 23. | kannattaa komission ehdotusta edistää yhteistyömuotoja, joilla tuetaan harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutuksen kehittämistä ja levittämistä. Yhteistyöhön on kuitenkin saatava mukaan valtiotasolla perus- ja ammattikoulutuksesta sekä työllisyyspolitiikasta vastaavat tahot, paikallis- ja alueviranomaisten edustajat, ESR:n hallintoviranomaiset sekä yritysten ja työmarkkinaosapuolten edustajat. Tavoitteena on määritellä kunkin jäsenvaltion työmarkkinoilla ja koulutusjärjestelmässä hyödyllisiä strategioita, joilla vahvistetaan oppisopimusjärjestelmää sekä kansallisten ESR-varojen tehokasta hyödyntämistä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusmallien suunnittelussa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

23.

kannattaa komission ehdotusta edistää yhteistyömuotoja, joilla tuetaan harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutuksen kehittämistä ja levittämistä. Yhteistyöhön on kuitenkin saatava mukaan valtiotasolla perus- ja ammattikoulutuksesta sekä työllisyyspolitiikasta vastaavat tahot, paikallis- ja alueviranomaisten edustajat, ESR:n hallintoviranomaiset sekä yritysten ja työmarkkinaosapuolten edustajat. Tavoitteena on määritellä kunkin jäsenvaltion työmarkkinoilla ja koulutusjärjestelmässä hyödyllisiä strategioita, joilla vahvistetaan oppisopimusjärjestelmää sekä kansallisten ESR-varojen tehokasta hyödyntämistä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusmallien suunnittelussa ja toteuttamisessa.

| 24. | toteaa, että parhaat tulokset työllisyydessä ja koulutuksessa saadaan silloin, kun kaikki sidosryhmät tekevät keskenään hyvää yhteistyötä (6). Komitea ehdottaakin, että jäsenvaltiot edistävät koulujen, ammatillisten ja muiden oppilaitosten, yritysten ja työllisyyspalvelujen tehokasta yhteistyötä. Se voidaan toteuttaa erilaisin kulttuuri- ja rakennetoimin sekä alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisesti tarjoamin rahoitus- ja verokannustimin. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että parhaat tulokset työllisyydessä ja koulutuksessa saadaan silloin, kun kaikki sidosryhmät tekevät keskenään hyvää yhteistyötä (6). Komitea ehdottaakin, että jäsenvaltiot edistävät koulujen, ammatillisten ja muiden oppilaitosten, yritysten ja työllisyyspalvelujen tehokasta yhteistyötä. Se voidaan toteuttaa erilaisin kulttuuri- ja rakennetoimin sekä alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisesti tarjoamin rahoitus- ja verokannustimin.

| 25. | katsoo, että pk-yritysten erityistarpeet on otettava huomioon, sillä ne voisivat osaltaan välittää nuorille osaamista, jota kysytään työmarkkinoilla, mutta niillä on rajalliset varat ja ne kohtaavat usein lisääntyvässä määrin organisatorisia, byrokraattisia ja kulttuurisia esteitä. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että pk-yritysten erityistarpeet on otettava huomioon, sillä ne voisivat osaltaan välittää nuorille osaamista, jota kysytään työmarkkinoilla, mutta niillä on rajalliset varat ja ne kohtaavat usein lisääntyvässä määrin organisatorisia, byrokraattisia ja kulttuurisia esteitä.

| 26. | katsoo, että valtion tai alue- ja paikallisviranomaisten hallinnoimien työnvälityselinten ja -virastojen tulee edistää harjoittelupaikkojen järjestämistä nuorille, niillä tulee olla valvontavaltuudet ja niiden tulee hoitaa harjoittelupaikkojen seurantaan liittyviä tehtäviä. Institutionaalinen kehys tulee mukauttaa näihin tarpeisiin. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että valtion tai alue- ja paikallisviranomaisten hallinnoimien työnvälityselinten ja -virastojen tulee edistää harjoittelupaikkojen järjestämistä nuorille, niillä tulee olla valvontavaltuudet ja niiden tulee hoitaa harjoittelupaikkojen seurantaan liittyviä tehtäviä. Institutionaalinen kehys tulee mukauttaa näihin tarpeisiin.

Harjoittelun merkitys työllistymismahdollisuuksien kannalta

| 27. | muistuttaa, että harjoittelun kaltaisten – lyhytaikaistenkin – toimien on oltava hyödyllistä koulutusta, joka antaa nuorille mahdollisuuden päästä mahdollisimman nopeasti ja vakaasti työmarkkinoille. Tästä syystä harjoittelun on oltava laadukasta sekä koulutussisällön että sosiaaliturvan suhteen. Alueiden komitea kehottaakin paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamaan nuorille mahdollisimman paljon harjoittelupaikkoja, jotta he voivat tutustua paremmin erilaisten ammattialojen ja urapolkujen valikoimaan. Lisäksi komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat näyttää esimerkkiä laadukkaiden harjoitteluohjelmien toteuttamisessa, ja suosittaa näin ollen, että kyseiset viranomaiset omaksuvat oppilaitosten myötävaikutuksella aktiivisen roolin harjoittelijoiden vastaanotossa ja työllistämisessä ja tekevät yhteistyötä yrityssektorin kanssa, jotta nuoret saadaan nopeasti työmarkkinoille. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että harjoittelun kaltaisten – lyhytaikaistenkin – toimien on oltava hyödyllistä koulutusta, joka antaa nuorille mahdollisuuden päästä mahdollisimman nopeasti ja vakaasti työmarkkinoille. Tästä syystä harjoittelun on oltava laadukasta sekä koulutussisällön että sosiaaliturvan suhteen. Alueiden komitea kehottaakin paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamaan nuorille mahdollisimman paljon harjoittelupaikkoja, jotta he voivat tutustua paremmin erilaisten ammattialojen ja urapolkujen valikoimaan. Lisäksi komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat näyttää esimerkkiä laadukkaiden harjoitteluohjelmien toteuttamisessa, ja suosittaa näin ollen, että kyseiset viranomaiset omaksuvat oppilaitosten myötävaikutuksella aktiivisen roolin harjoittelijoiden vastaanotossa ja työllistämisessä ja tekevät yhteistyötä yrityssektorin kanssa, jotta nuoret saadaan nopeasti työmarkkinoille.

| 28. | toteaa, että monissa jäsenvaltioissa väärinkäytetään harjoittelun välinettä, ja siitä tulee keino saada halpaa tai jopa ilmaista työvoimaa. Harjoittelua käytetään usein korvaamaan normaalit työsopimukset, monissa tapauksissa juuri kiireisimpinä työaikoina. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että monissa jäsenvaltioissa väärinkäytetään harjoittelun välinettä, ja siitä tulee keino saada halpaa tai jopa ilmaista työvoimaa. Harjoittelua käytetään usein korvaamaan normaalit työsopimukset, monissa tapauksissa juuri kiireisimpinä työaikoina.

| 29. | toteaa, että harjoittelu on määriteltävä koulutusvälineeksi, jonka avulla harjoittelija tutustuu työhön. Komitea katsoo, että asianmukaiseen määritelmään on sisällyttävä laaja-alainen ”ketjun” käsite, joka kattaa ohjauksen, koulutuksen ja työn. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että harjoittelu on määriteltävä koulutusvälineeksi, jonka avulla harjoittelija tutustuu työhön. Komitea katsoo, että asianmukaiseen määritelmään on sisällyttävä laaja-alainen ”ketjun” käsite, joka kattaa ohjauksen, koulutuksen ja työn.

| 30. | kannattaa painokkaasti EU:n roolia määriteltäessä Euroopan tasolla tunnustettuja laatukriteereitä. EU:n laajuisella ratkaisulla olisi myös selkeitä etuja harjoittelijoiden liikkuvuudelle EU:n sisällä ja ulkopuolella, ja lisäksi se edistäisi EU:n työmarkkinoiden yhdentymistä. |
| --- | --- |

30.

kannattaa painokkaasti EU:n roolia määriteltäessä Euroopan tasolla tunnustettuja laatukriteereitä. EU:n laajuisella ratkaisulla olisi myös selkeitä etuja harjoittelijoiden liikkuvuudelle EU:n sisällä ja ulkopuolella, ja lisäksi se edistäisi EU:n työmarkkinoiden yhdentymistä.

| 31. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin harjoittelun eurooppalaisista laatupuitteista, sillä kyseessä on toimenpidepaketti, joka helpottaa nuorten siirtymistä työelämään. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin harjoittelun eurooppalaisista laatupuitteista, sillä kyseessä on toimenpidepaketti, joka helpottaa nuorten siirtymistä työelämään.

| 32. | kehottaa painokkaasti hyväksymään pikaisesti harjoittelua käsittelevän eurooppalaisen suosituksen, jossa määriteltäisiin kaikille jäsenvaltioille yhteiset Euroopan tason vähimmäisstandardit. Tällaisessa suosituksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikentyyppinen harjoittelu, eikä siinä olisi rajoituttava vain vapailla markkinoilla (opetusohjelman ulkopuolella) suoritettavaan harjoitteluun. |
| --- | --- |

32.

kehottaa painokkaasti hyväksymään pikaisesti harjoittelua käsittelevän eurooppalaisen suosituksen, jossa määriteltäisiin kaikille jäsenvaltioille yhteiset Euroopan tason vähimmäisstandardit. Tällaisessa suosituksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikentyyppinen harjoittelu, eikä siinä olisi rajoituttava vain vapailla markkinoilla (opetusohjelman ulkopuolella) suoritettavaan harjoitteluun.

| 33. | toivoo, että (yksittäisissä jäsenvaltioissa) asetetaan vähimmäisvaatimukset, kuten harjoittelijan ja vastaanottavan organisaation ja mahdollisesti oppilaitoksen tai harjoittelun toteuttamista edistävän tahon välinen kirjallinen sopimus, jossa tarkennetaan harjoittelun ammatilliset ja oppimistavoitteet, kesto, työaika ja tarpeen mukaan sosiaaliturvaa ja kustannusten korvausta tai palkkiota koskevat tiedot. Sopimuksessa virallistettu koulutussisältö olisi varmistettava nimeämällä vastaanottavassa organisaatiossa ohjaajia tai mentoreita, joilla on asianmukainen ammatillinen ja harjoittelun edellyttämä tietämys. |
| --- | --- |

33.

toivoo, että (yksittäisissä jäsenvaltioissa) asetetaan vähimmäisvaatimukset, kuten harjoittelijan ja vastaanottavan organisaation ja mahdollisesti oppilaitoksen tai harjoittelun toteuttamista edistävän tahon välinen kirjallinen sopimus, jossa tarkennetaan harjoittelun ammatilliset ja oppimistavoitteet, kesto, työaika ja tarpeen mukaan sosiaaliturvaa ja kustannusten korvausta tai palkkiota koskevat tiedot. Sopimuksessa virallistettu koulutussisältö olisi varmistettava nimeämällä vastaanottavassa organisaatiossa ohjaajia tai mentoreita, joilla on asianmukainen ammatillinen ja harjoittelun edellyttämä tietämys.

| 34. | suosittaa, että menettelystä tehdään harjoittelijan kannalta avoin, ja korostaa, että on tärkeää huolehtia oikeudenmukaisesta kustannusten korvauksesta (tai palkkiosta), joka voidaan rahoittaa ESR-varojen avulla ja joka saattaa olla pätevä laatutekijä kehitettäessä nuoren ja yrityksen ”vastavuoroista etua” harjoittelijan ihmisarvoa kunnioittaen. |
| --- | --- |

34.

suosittaa, että menettelystä tehdään harjoittelijan kannalta avoin, ja korostaa, että on tärkeää huolehtia oikeudenmukaisesta kustannusten korvauksesta (tai palkkiosta), joka voidaan rahoittaa ESR-varojen avulla ja joka saattaa olla pätevä laatutekijä kehitettäessä nuoren ja yrityksen ”vastavuoroista etua” harjoittelijan ihmisarvoa kunnioittaen.

| 35. | vahvistaa, että harjoittelijan vastaanottavan tahon on täytettävä pakolliset vaatimukset, kuten noudatettava sosiaaliturvaan, työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä vammaisuuteen liittyvää lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

35.

vahvistaa, että harjoittelijan vastaanottavan tahon on täytettävä pakolliset vaatimukset, kuten noudatettava sosiaaliturvaan, työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä vammaisuuteen liittyvää lainsäädäntöä.

| 36. | korostaa, että harjoittelijan harjoittelun aikana saamista tiedoista ja pätevyyksistä on annettava virallinen todistus. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että harjoittelijan harjoittelun aikana saamista tiedoista ja pätevyyksistä on annettava virallinen todistus.

| 37. | on tyytyväinen komission ehdotukseen ajanmukaistaa ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi (7) ja ulottaa sen soveltamisala myös muissa jäsenvaltioissa suoritettuun harjoitteluun. Komitea toivoo lisäksi, että tutkitaan, sovelletaanko direktiiviä paitsi säännellyn ammatin harjoittamisen edellyttämään harjoitteluun myös vapailla markkinoilla ja opetussuunnitelman puitteissa suoritettavaan harjoitteluun. |
| --- | --- |

37.

on tyytyväinen komission ehdotukseen ajanmukaistaa ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi (7) ja ulottaa sen soveltamisala myös muissa jäsenvaltioissa suoritettuun harjoitteluun. Komitea toivoo lisäksi, että tutkitaan, sovelletaanko direktiiviä paitsi säännellyn ammatin harjoittamisen edellyttämään harjoitteluun myös vapailla markkinoilla ja opetussuunnitelman puitteissa suoritettavaan harjoitteluun.

Liikkuvuus nuorten potentiaalin kehitystekijänä

| 38. | katsoo, että nuorten työntekijöiden maantieteellinen liikkuvuus on tärkeä väline, joka voi osaltaan auttaa ratkaisemaan työn tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuutta paikallisella tasolla. Tässä yhteydessä harjoittelu, joka on kehitetty tiettyjen kriteerien pohjalta tietyllä viitealalla (esimerkiksi käsiteollisuuden tai matkailun aloilla) voi olla tehokas väline tällaisen liikkuvuuden edistämiseksi. Tavoitteena on, että nuoret palaavat kotiseudulleen ja heillä on paremman ammattitaidon ansiosta paremmat mahdollisuudet löytää sieltä työtä. Tämä on erityisen tärkeää alueellisen koheesion säilyttämiseksi ja niiden alueiden auttamiseksi, jotka kärsivät väestöllisistä haasteista, kuten väestön ikääntymisestä tai väestökadosta. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että nuorten työntekijöiden maantieteellinen liikkuvuus on tärkeä väline, joka voi osaltaan auttaa ratkaisemaan työn tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuutta paikallisella tasolla. Tässä yhteydessä harjoittelu, joka on kehitetty tiettyjen kriteerien pohjalta tietyllä viitealalla (esimerkiksi käsiteollisuuden tai matkailun aloilla) voi olla tehokas väline tällaisen liikkuvuuden edistämiseksi. Tavoitteena on, että nuoret palaavat kotiseudulleen ja heillä on paremman ammattitaidon ansiosta paremmat mahdollisuudet löytää sieltä työtä. Tämä on erityisen tärkeää alueellisen koheesion säilyttämiseksi ja niiden alueiden auttamiseksi, jotka kärsivät väestöllisistä haasteista, kuten väestön ikääntymisestä tai väestökadosta.

| 39. | toivoo, että liikkuvuutta tukevat unionin tulevat ohjelmat, kuten ehdotuksen ”Yhteinen Erasmus” puitteissa toteutettavat ohjelmat, saavat asianmukaisen ja kestäväpohjaisen rahoituksen, jotta yhä useammat nuoret voivat suorittaa osan akateemisesta tai ammatillisesta koulutuksestaan ulkomailla. Samalla on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden nuorten erityinen tilanne. |
| --- | --- |

39.

toivoo, että liikkuvuutta tukevat unionin tulevat ohjelmat, kuten ehdotuksen ”Yhteinen Erasmus” puitteissa toteutettavat ohjelmat, saavat asianmukaisen ja kestäväpohjaisen rahoituksen, jotta yhä useammat nuoret voivat suorittaa osan akateemisesta tai ammatillisesta koulutuksestaan ulkomailla. Samalla on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden nuorten erityinen tilanne.

| 40. | kannattaa komission päätöstä muuttaa Eures-työnvälitysverkko tulossuuntautuneeksi työn kysyntää ja tarjontaa lähentäväksi välineeksi ja kehittää edelleen Eka Eures-työpaikka -aloitetta, jolla autetaan 18–30-vuotiaita EU:n kansalaisia löytämään työpaikka toisesta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

40.

kannattaa komission päätöstä muuttaa Eures-työnvälitysverkko tulossuuntautuneeksi työn kysyntää ja tarjontaa lähentäväksi välineeksi ja kehittää edelleen Eka Eures-työpaikka -aloitetta, jolla autetaan 18–30-vuotiaita EU:n kansalaisia löytämään työpaikka toisesta jäsenvaltiosta.

| 41. | pitää tarpeellisena, että niin ESR:n kuin kansallisten ja/tai alueellisten rahastojen kautta voidaan EU:n koulutusohjelmien ohella kohdentaa riittävästi varoja sellaisten erityisten liikkuvuusjärjestelmien edistämiseen, joiden avulla EU:n kaikilla nuorilla on tasavertaiset mahdollisuudet asuinpaikastaan riippumatta hyödyntää liikkuvuutta, ja että kannustetaan jäsenvaltioiden julkisia työllisyyspalveluja kehittämään ohjelmia, joilla tehdään tunnetuksi Eures-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia ja otetaan ne osaksi säännöllistä toimintaa. |
| --- | --- |

41.

pitää tarpeellisena, että niin ESR:n kuin kansallisten ja/tai alueellisten rahastojen kautta voidaan EU:n koulutusohjelmien ohella kohdentaa riittävästi varoja sellaisten erityisten liikkuvuusjärjestelmien edistämiseen, joiden avulla EU:n kaikilla nuorilla on tasavertaiset mahdollisuudet asuinpaikastaan riippumatta hyödyntää liikkuvuutta, ja että kannustetaan jäsenvaltioiden julkisia työllisyyspalveluja kehittämään ohjelmia, joilla tehdään tunnetuksi Eures-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia ja otetaan ne osaksi säännöllistä toimintaa.

Laaja-alaisia painopisteitä

| 42. | suhtautuu myönteisesti EU:n osaamispanoraaman (EU Skills Panorama) ja eurooppalaisen osaamispassin (European Skills Passport) käyttöönottoon pätevyyksien määrittelemiseksi. Kyseisten välineiden avulla voidaan nimittäin vastata paremmin soveltuvien pätevyyksien kysyntään sekä auttaa ottamaan käyttöön asianmukainen pätevyyksien viitekehys, jossa otetaan huomioon paitsi virallisissa opetussuunnitelmissa myös epävirallisessa ja arkioppimisessa saatu pätevyys. |
| --- | --- |

42.

suhtautuu myönteisesti EU:n osaamispanoraaman (EU Skills Panorama) ja eurooppalaisen osaamispassin (European Skills Passport) käyttöönottoon pätevyyksien määrittelemiseksi. Kyseisten välineiden avulla voidaan nimittäin vastata paremmin soveltuvien pätevyyksien kysyntään sekä auttaa ottamaan käyttöön asianmukainen pätevyyksien viitekehys, jossa otetaan huomioon paitsi virallisissa opetussuunnitelmissa myös epävirallisessa ja arkioppimisessa saatu pätevyys.

| 43. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan politiikkoja ja välineitä, joiden avulla edistetään nuorten käynnistämien yritysten perustamista myös myöntämällä takauksia rahoitukselle ja leasingsopimuksille sekä matalakorkoisia luottoja ja mikroluottoja. |
| --- | --- |

43.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan politiikkoja ja välineitä, joiden avulla edistetään nuorten käynnistämien yritysten perustamista myös myöntämällä takauksia rahoitukselle ja leasingsopimuksille sekä matalakorkoisia luottoja ja mikroluottoja.

| 44. | katsoo, että on keskeisen tärkeää luoda akateemisen maailman ja työelämän välille silta hyödyntämällä erilaisia välineitä, kuten Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa, joka etenkin on osoittautumassa tehokkaaksi välineeksi yrittäjyyden edistämisen kannalta, kuten alueiden komitean aiemmassa lausunnossa (8) korostetaan. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että on keskeisen tärkeää luoda akateemisen maailman ja työelämän välille silta hyödyntämällä erilaisia välineitä, kuten Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa, joka etenkin on osoittautumassa tehokkaaksi välineeksi yrittäjyyden edistämisen kannalta, kuten alueiden komitean aiemmassa lausunnossa (8) korostetaan.

| 45. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tärkeää tehostaa voimakkaasti huomattavan työllistämispotentiaalin tarjoavia strategisia aloja (terveydenhuolto- ja sosiaaliala, vihreä talous sekä tieto- ja viestintätekniikka) niin yritysten perustamisen kuin yleensä työllisyyden edistämisen osalta. Aluetaso voi omaksua erityisen roolin tukemalla määrätietoisesti ammattitaidon kehittämistä alueellisesti vahvoilla aloilla, joilla työllisyysnäkymät ovat valoisat. |
| --- | --- |

45.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tärkeää tehostaa voimakkaasti huomattavan työllistämispotentiaalin tarjoavia strategisia aloja (terveydenhuolto- ja sosiaaliala, vihreä talous sekä tieto- ja viestintätekniikka) niin yritysten perustamisen kuin yleensä työllisyyden edistämisen osalta. Aluetaso voi omaksua erityisen roolin tukemalla määrätietoisesti ammattitaidon kehittämistä alueellisesti vahvoilla aloilla, joilla työllisyysnäkymät ovat valoisat.

| 46. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että turvallisuuden ja joustavuuden käsitteet (joustoturva) onnistutaan integroimaan työmarkkinoille ja että työnantajien joustavan työvoiman tarve ja työntekijöiden turvallisuuden ja suojelun tarve saadaan tasapainoon yhä epävarmemmassa työympäristössä. |
| --- | --- |

46.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että turvallisuuden ja joustavuuden käsitteet (joustoturva) onnistutaan integroimaan työmarkkinoille ja että työnantajien joustavan työvoiman tarve ja työntekijöiden turvallisuuden ja suojelun tarve saadaan tasapainoon yhä epävarmemmassa työympäristössä.

| 47. | korostaa alue- ja paikallistason instituutioiden kanssa tehtävän yhteistyön olevan tärkeää hahmoteltaessa erityisstrategiaa, jonka avulla käsitellään yleisesti nuorisotyöllisyyspolitiikkojen suunnittelua ja hallinnointia. Tätä varten voitaisiin kehittää nuorisotyöllisyyspolitiikkojen innovatiivisia ja integroituja hallinnointijärjestelmiä, jotta tuettaisiin julkisten tahojen, nuorten sukupolvien ja yritysmaailman välistä linkkiä. |
| --- | --- |

47.

korostaa alue- ja paikallistason instituutioiden kanssa tehtävän yhteistyön olevan tärkeää hahmoteltaessa erityisstrategiaa, jonka avulla käsitellään yleisesti nuorisotyöllisyyspolitiikkojen suunnittelua ja hallinnointia. Tätä varten voitaisiin kehittää nuorisotyöllisyyspolitiikkojen innovatiivisia ja integroituja hallinnointijärjestelmiä, jotta tuettaisiin julkisten tahojen, nuorten sukupolvien ja yritysmaailman välistä linkkiä.

| 48. | korostaa tarvetta ottaa alue- ja paikallisviranomaiset täysimääräisesti mukaan uusien aloitteiden määrittelyyn ja toteuttamiseen, sillä ne ovat soveltuvin taso arvioimaan alue- ja paikallistason vaatimuksia ja tarpeita ja näin ollen myös nuorten työllisyyttä ja sitä koskevia ohjelmia. |
| --- | --- |

48.

korostaa tarvetta ottaa alue- ja paikallisviranomaiset täysimääräisesti mukaan uusien aloitteiden määrittelyyn ja toteuttamiseen, sillä ne ovat soveltuvin taso arvioimaan alue- ja paikallistason vaatimuksia ja tarpeita ja näin ollen myös nuorten työllisyyttä ja sitä koskevia ohjelmia.

| 49. | muistuttaa Euroopan komissiota siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat pitkälti jo vastuussa työllisyys- sekä perus- ja ammattikoulutuspolitiikkojen toteuttamisesta. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei Euroopan komission tiedonannossa mainita erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa kyseisten alojen politiikan laadinnassa ja toteuttamisessa (9). |
| --- | --- |

49.

muistuttaa Euroopan komissiota siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat pitkälti jo vastuussa työllisyys- sekä perus- ja ammattikoulutuspolitiikkojen toteuttamisesta. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei Euroopan komission tiedonannossa mainita erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaa kyseisten alojen politiikan laadinnassa ja toteuttamisessa (9).

| 50. | kehottaa nivomaan harjoittelun välineen asianmukaisesti nuorisotyöllisyyspakettiin ja laajemmin nuorisotakuuohjelmien edistämiseen ja antamaan sille tarvittavaa EU-tukea, jotta nuorisoa koskevien unionin työllisyyspolitiikkojen yhteydessä voidaan puuttua eurooppalaisen yhteiskunnan suurimpaan haasteeseen: miten vältetään sukupolvien välinen kuilu ja tunnustetaan nuorten oikeudet itsenäistymisen tarjoaviin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

50.

kehottaa nivomaan harjoittelun välineen asianmukaisesti nuorisotyöllisyyspakettiin ja laajemmin nuorisotakuuohjelmien edistämiseen ja antamaan sille tarvittavaa EU-tukea, jotta nuorisoa koskevien unionin työllisyyspolitiikkojen yhteydessä voidaan puuttua eurooppalaisen yhteiskunnan suurimpaan haasteeseen: miten vältetään sukupolvien välinen kuilu ja tunnustetaan nuorten oikeudet itsenäistymisen tarjoaviin mahdollisuuksiin.

| 51. | katsoo, että on ohjattava merkittäviä koulutusresursseja nuorten yrittäjyyden aktivointiin. Nämä toimet on kohdennettava niille nouseville aloille, jotka on havaittu alueellisissa strategioissa globaalin talouskehyksen yhteydessä. Eurooppalaisen yhteiskunnan kasvun lähteenä ovat hankittu osaaminen ja nuorten halu oppia. Kokemuksen perusteella nuoria yrittäjiä ei tule ohjata aloille, joilla ei ole taloudellisia mahdollisuuksia lyhyellä aikavälillä. Tästä syystä taloudellisesti monitahoisessa yhteiskunnassa on tarkoituksenmukaista ”opettaa oppimaan” koulutustoimin, jotka tarjoavat nuorille mahdollisuuksia edetä yritysideasta yrityshankkeen tosiasialliseen toteuttamiseen. Rahoitus on elintärkeää. Jäsenvaltioiden tulisi osoittaa asianomaisista rahoitusvälineistään tietty prosenttiosuus tarkoitusta varten soveltaen nuorisotyöttömyysasteeseen suoraan suhteutettuja kertoimia. Näin voitaisiin rahoittaa nuorten yrittäjien esittämiä hankkeita edullisin ehdoin. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että on ohjattava merkittäviä koulutusresursseja nuorten yrittäjyyden aktivointiin. Nämä toimet on kohdennettava niille nouseville aloille, jotka on havaittu alueellisissa strategioissa globaalin talouskehyksen yhteydessä. Eurooppalaisen yhteiskunnan kasvun lähteenä ovat hankittu osaaminen ja nuorten halu oppia. Kokemuksen perusteella nuoria yrittäjiä ei tule ohjata aloille, joilla ei ole taloudellisia mahdollisuuksia lyhyellä aikavälillä. Tästä syystä taloudellisesti monitahoisessa yhteiskunnassa on tarkoituksenmukaista ”opettaa oppimaan” koulutustoimin, jotka tarjoavat nuorille mahdollisuuksia edetä yritysideasta yrityshankkeen tosiasialliseen toteuttamiseen. Rahoitus on elintärkeää. Jäsenvaltioiden tulisi osoittaa asianomaisista rahoitusvälineistään tietty prosenttiosuus tarkoitusta varten soveltaen nuorisotyöttömyysasteeseen suoraan suhteutettuja kertoimia. Näin voitaisiin rahoittaa nuorten yrittäjien esittämiä hankkeita edullisin ehdoin.

Bryssel 30. toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 2562/2012 fin.

1

(2)  COM(2012) 727 final, COM(2012) 728 final, COM(2012) 729 final.

2

(3)  CdR 401/2010 fin.

3

(4)  CdR 292/2010 fin.

4

(5)  SWD(2012) 406 final.

5

(6)  COM(2012) 669.

6

(7)  COM(2011) 883.

7

(8)  CdR 1186/2012 fin.

8

(9)  CdR 1186/2012 fin.

9

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/7

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja”

2013/C 218/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen siihen, että kulttuuria pidetään paikallisen ja alueellisen kehittämisen välineenä ja että älykkään erikoistumisen strategioiden sekä kokonaisvaltaisen lähestymistavan merkitystä luovuuden kehittämisessä korostetaan. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että kulttuuria pidetään paikallisen ja alueellisen kehittämisen välineenä ja että älykkään erikoistumisen strategioiden sekä kokonaisvaltaisen lähestymistavan merkitystä luovuuden kehittämisessä korostetaan.

| — | ehdottaa luovien konseptien kehittämistä paikallis- ja aluetasolla ja niiden ottamista osaksi Euroopan luovuusfoorumia, joka kokoaisi yhteen julkiset, yksityiset ja vapaaehtoisryhmät pohtimaan, miten unioni voisi löytää luovia ratkaisuja polttaviin paikallisiin ja Euroopan tason ongelmiin. |
| --- | --- |

—

ehdottaa luovien konseptien kehittämistä paikallis- ja aluetasolla ja niiden ottamista osaksi Euroopan luovuusfoorumia, joka kokoaisi yhteen julkiset, yksityiset ja vapaaehtoisryhmät pohtimaan, miten unioni voisi löytää luovia ratkaisuja polttaviin paikallisiin ja Euroopan tason ongelmiin.

| — | korostaa, että on tärkeää oppia luovia kykyjä jo pienenä, ja näin ollen tulee antaa nuorelle sukupolvelle tilaisuus hyödyntää täysimittaisesti uusia tapoja nauttia kulttuurista ja valmistautua paremmin tulevaan ammattiin. Tähän päästään erityisesti auttamalla heitä ja koko väestöä hallitsemaan digitaalisen siirtymän seuraukset. |
| --- | --- |

—

korostaa, että on tärkeää oppia luovia kykyjä jo pienenä, ja näin ollen tulee antaa nuorelle sukupolvelle tilaisuus hyödyntää täysimittaisesti uusia tapoja nauttia kulttuurista ja valmistautua paremmin tulevaan ammattiin. Tähän päästään erityisesti auttamalla heitä ja koko väestöä hallitsemaan digitaalisen siirtymän seuraukset.

| — | tukee komissiota tämän korostaessa tarvetta yksinkertaistaa sääntöjä ja lisätä kulttuurialan ja luovien alojen mahdollisuuksia saada ulkopuolista rahoitusta. |
| --- | --- |

—

tukee komissiota tämän korostaessa tarvetta yksinkertaistaa sääntöjä ja lisätä kulttuurialan ja luovien alojen mahdollisuuksia saada ulkopuolista rahoitusta.

| — | kehottaa sisällyttämään kulttuurin ja luovuuden nykyistä paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan ja tunnustamaan niiden yhteydet teollisuuden, koulutuksen, matkailun ja rahoituksen kaltaisiin muihin politiikanaloihin. |
| --- | --- |

—

kehottaa sisällyttämään kulttuurin ja luovuuden nykyistä paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan ja tunnustamaan niiden yhteydet teollisuuden, koulutuksen, matkailun ja rahoituksen kaltaisiin muihin politiikanaloihin.

| Esittelijä | Anton ROMBOUTS (NL, PPE), 's-Hertogenboschin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle
  COM(2012) 537 final |

Esittelijä

Anton ROMBOUTS (NL, PPE), 's-Hertogenboschin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle

COM(2012) 537 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleinen tausta

| 1. | on tyytyväinen tiedonantoon aiheesta ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle”, sillä siinä esitetään oikea-aikainen strategia, jolla pyritään hyödyntämään näitä aloja täysimääräisesti sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi. Komitea on erityisen hyvillään keskittymisestä kulttuurialan ja luovien alojen kykyyn synnyttää kasvua ja työpaikkoja, niiden panokseen edistää innovaatiota sekä mahdollisiin kerrannaisvaikutuksiin muille aloille ja muihin toimintalinjoihin. Tiedonannossa osoitetaan Euroopan komission ja AK:n kantojen suuri yhteneväisyys tarkasteltaessa niiden tapaa lähestyä kulttuurialan ja luovien alojen kasvupotentiaalia. Komitea korostaa paikallis- ja aluetason merkitystä kulttuurialan ja luovien alojen kehittämisessä Euroopassa, kuten sen aiheesta ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (1) antamassa lausunnossa todetaan, ja mikä ilmenee myös tiedonannossa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen tiedonantoon aiheesta ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle”, sillä siinä esitetään oikea-aikainen strategia, jolla pyritään hyödyntämään näitä aloja täysimääräisesti sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi. Komitea on erityisen hyvillään keskittymisestä kulttuurialan ja luovien alojen kykyyn synnyttää kasvua ja työpaikkoja, niiden panokseen edistää innovaatiota sekä mahdollisiin kerrannaisvaikutuksiin muille aloille ja muihin toimintalinjoihin. Tiedonannossa osoitetaan Euroopan komission ja AK:n kantojen suuri yhteneväisyys tarkasteltaessa niiden tapaa lähestyä kulttuurialan ja luovien alojen kasvupotentiaalia. Komitea korostaa paikallis- ja aluetason merkitystä kulttuurialan ja luovien alojen kehittämisessä Euroopassa, kuten sen aiheesta ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (1) antamassa lausunnossa todetaan, ja mikä ilmenee myös tiedonannossa.

| 2. | toteaa, että talous- ja finanssikriisin aikana myös kulttuuri ja luovat alat voivat osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaali- ja terveyspoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita ja samalla kasvua (2). |
| --- | --- |

2.

toteaa, että talous- ja finanssikriisin aikana myös kulttuuri ja luovat alat voivat osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaali- ja terveyspoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita ja samalla kasvua (2).

| 3. | toistaa, että kulttuurilla on myös itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden taloudellisista näkökohdista, ja tähdentää, että tämä kaksitahoinen luonne on otettava huomioon siten, ettei pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen (3). |
| --- | --- |

3.

toistaa, että kulttuurilla on myös itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden taloudellisista näkökohdista, ja tähdentää, että tämä kaksitahoinen luonne on otettava huomioon siten, ettei pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen (3).

| 4. | on tyytyväinen tiedonannon toteamukseen, että strategiset investoinnit kulttuurialalle ja luoville aloille voivat tuottaa suurta hyötyä paikallis- ja aluetasolla ja että tarvitaan kattavia strategisia toimenpiteitä, joihin osallistuvat kaikki toimijat paikallistasolta aina EU:n tasolle asti. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen tiedonannon toteamukseen, että strategiset investoinnit kulttuurialalle ja luoville aloille voivat tuottaa suurta hyötyä paikallis- ja aluetasolla ja että tarvitaan kattavia strategisia toimenpiteitä, joihin osallistuvat kaikki toimijat paikallistasolta aina EU:n tasolle asti.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että koko tiedonannossa kulttuuria pidetään paikallisen ja alueellisen kehittämisen välineenä ja korostetaan älykkään erikoistumisen strategioiden merkitystä. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen siihen, että koko tiedonannossa kulttuuria pidetään paikallisen ja alueellisen kehittämisen välineenä ja korostetaan älykkään erikoistumisen strategioiden merkitystä.

| 6. | tunnustaa tarpeen nivoa paikalliset ja alueelliset ja toisaalta valtakunnalliset strategiat paremmin yhteen ja kannattaa ehdotettua painopisteen asettamista tulevissa koheesiopolitiikan ohjelmissa näiden alojen potentiaalin arviointiin aluekehitysstrategioiden kannalta. |
| --- | --- |

6.

tunnustaa tarpeen nivoa paikalliset ja alueelliset ja toisaalta valtakunnalliset strategiat paremmin yhteen ja kannattaa ehdotettua painopisteen asettamista tulevissa koheesiopolitiikan ohjelmissa näiden alojen potentiaalin arviointiin aluekehitysstrategioiden kannalta.

| 7. | palauttaa mieleen aiemmat kannanottonsa, joiden mukaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on arvokas aloite, jolla korostetaan Euroopan kulttuurien rikkautta, moninaisuutta ja yhteisiä piirteitä (4). Yhdessä Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteen kanssa niitä voitaisiin käyttää koekenttinä yleisöpohjan laajentamista ja kansalaisten osallistumista varten. |
| --- | --- |

7.

palauttaa mieleen aiemmat kannanottonsa, joiden mukaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on arvokas aloite, jolla korostetaan Euroopan kulttuurien rikkautta, moninaisuutta ja yhteisiä piirteitä (4). Yhdessä Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteen kanssa niitä voitaisiin käyttää koekenttinä yleisöpohjan laajentamista ja kansalaisten osallistumista varten.

| 8. | on tyytyväinen komission ehdotuksiin perustaa yhteistyöohjelmia, joilla varmistettaisiin vastavuoroinen oppiminen ja yhteysverkoston kehittäminen, jotta voidaan edistää keskinäistä vaihdantaa ja taata moninaisuus. EU:n tulee niin ikään yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteuttaa toimia auttaakseen kulttuurialaa ja luovia aloja ponnahtamaan paikallistasolta maailmanluokkaan. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen komission ehdotuksiin perustaa yhteistyöohjelmia, joilla varmistettaisiin vastavuoroinen oppiminen ja yhteysverkoston kehittäminen, jotta voidaan edistää keskinäistä vaihdantaa ja taata moninaisuus. EU:n tulee niin ikään yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toteuttaa toimia auttaakseen kulttuurialaa ja luovia aloja ponnahtamaan paikallistasolta maailmanluokkaan.

| 9. | Tarkasteltavassa tiedonannossa esitettävissä komission ehdotuksissa ei vaikuta kannettavan huolta toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta. EU-tasolla ehdotettavia/hyväksyttäviä konkreettisia toimia tulee kuitenkin tältä osin seurata tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

9.

Tarkasteltavassa tiedonannossa esitettävissä komission ehdotuksissa ei vaikuta kannettavan huolta toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta. EU-tasolla ehdotettavia/hyväksyttäviä konkreettisia toimia tulee kuitenkin tältä osin seurata tulevaisuudessa.

Suositukset

KAUKONÄKÖISYYS ON TARPEEN

| 10. | korostaa, että kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset haasteet tarvitaan pitkälle kantavaa visiota kaikkien ihmisten hyvinvoinnin ja elämänlaadun edistämiseksi. Tällaisella visiolla tulee olla tiiviit yhteydet kulttuuriin ja luovuuteen. AK yhtyy näkemykseen siitä, että EU:n kansainvälinen maine perustuu mielikuvitukseen, luovuuteen ja innovointiin eli uusien ideoiden, uusien konseptien ja uusien hankkeiden kehittelyyn, ja on vakuuttunut siitä, että kulttuuriala ja luovat toimialat voivat toimia merkittävässä roolissa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kun otetaan huomioon Euroopan nykyiset haasteet tarvitaan pitkälle kantavaa visiota kaikkien ihmisten hyvinvoinnin ja elämänlaadun edistämiseksi. Tällaisella visiolla tulee olla tiiviit yhteydet kulttuuriin ja luovuuteen. AK yhtyy näkemykseen siitä, että EU:n kansainvälinen maine perustuu mielikuvitukseen, luovuuteen ja innovointiin eli uusien ideoiden, uusien konseptien ja uusien hankkeiden kehittelyyn, ja on vakuuttunut siitä, että kulttuuriala ja luovat toimialat voivat toimia merkittävässä roolissa tässä yhteydessä.

| 11. | Tämän ymmärtävät hyvin kunnat ja alueet, jotka pyrkivät parantamaan asukkaidensa elämänlaatua. Tarvitaan visiota, joka yhtäältä yhdistää Euroopan kuntien ja alueiden ”pehmeät” laatutekijät ja toisaalta työttömyyden ja vaikeassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan. Tätä visiota voitaisiin selventää ihmisille kehittämällä luovia konsepteja paikallis- ja aluetasolla ja ottamalla ne osaksi Euroopan luovuusfoorumia. Se kokoaisi yhteen julkiset, yksityiset ja vapaaehtoisryhmät pohtimaan, miten unioni voisi löytää luovia ratkaisuja polttaviin paikallisiin ja Euroopan tason ongelmiin. Tässä yhteydessä AK painottaa erityisesti, että luovuudelle, ongelmanratkaisulle sekä taide- ja kulttuurialan tiedoille ja osaamiselle on tärkeää antaa keskeinen sija läpi koko koulutusjärjestelmän. |
| --- | --- |

11.

Tämän ymmärtävät hyvin kunnat ja alueet, jotka pyrkivät parantamaan asukkaidensa elämänlaatua. Tarvitaan visiota, joka yhtäältä yhdistää Euroopan kuntien ja alueiden ”pehmeät” laatutekijät ja toisaalta työttömyyden ja vaikeassa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan. Tätä visiota voitaisiin selventää ihmisille kehittämällä luovia konsepteja paikallis- ja aluetasolla ja ottamalla ne osaksi Euroopan luovuusfoorumia. Se kokoaisi yhteen julkiset, yksityiset ja vapaaehtoisryhmät pohtimaan, miten unioni voisi löytää luovia ratkaisuja polttaviin paikallisiin ja Euroopan tason ongelmiin. Tässä yhteydessä AK painottaa erityisesti, että luovuudelle, ongelmanratkaisulle sekä taide- ja kulttuurialan tiedoille ja osaamiselle on tärkeää antaa keskeinen sija läpi koko koulutusjärjestelmän.

| 12. | Sen vuoksi on tärkeää, kuten tiedonannossa todetaan, hyödyntää kulttuurin ja luovuuden voimavaroja monimuotoisesti. Tämä edellyttää paitsi tiedonannossa ehdotettua progressiivista vertikaalista ja horisontaalista organisointitapaa myös koko kulttuurisen ekosysteemin kattavaa lähestymistapaa. Sen tärkeä osatekijä on, että ihmiset osallistuvat luomisprosessiin ja että tunnustetaan kulttuurin ja luovan toiminnan tiettyihin paikkoihin juurtumisen arvo. |
| --- | --- |

12.

Sen vuoksi on tärkeää, kuten tiedonannossa todetaan, hyödyntää kulttuurin ja luovuuden voimavaroja monimuotoisesti. Tämä edellyttää paitsi tiedonannossa ehdotettua progressiivista vertikaalista ja horisontaalista organisointitapaa myös koko kulttuurisen ekosysteemin kattavaa lähestymistapaa. Sen tärkeä osatekijä on, että ihmiset osallistuvat luomisprosessiin ja että tunnustetaan kulttuurin ja luovan toiminnan tiettyihin paikkoihin juurtumisen arvo.

| 13. | huomauttaa, että globaalistuvassa maailmassa kulttuurista tulee olennaisen tärkeä laatutekijä, joka määrittää tietyn paikan houkuttavuuden ja sen myötä kilpailukyvyn yritysten, sijoittajien ja luovien ja yritteliäiden ihmisten näkökulmasta. Elämänlaadun parantamisesta onkin tullut paikallisten ja alueellisten kehitysohjelmien tärkeä tavoite. Ratkaiseva asia on monimuotoisuuden ja kulttuurialan ja luovien alojen resurssien sekä tarvittavien palvelujen ja infrastruktuurin välinen tasapaino. Nämä kysymykset voidaan käsitellä tarkoituksenmukaisimmin paikallis- ja aluetasolla, missä paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset nivoa monimuotoisuus ja erilaiset identiteetit kehitysohjelmiin. Komitea kehottaakin kehittämään tutkimuskeskusten ja innovaatiolaboratorioiden kumppanuuksia, jotta voidaan selvittää paikan laadun vaikutuksia sijoittumispäätöksiin ja taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että globaalistuvassa maailmassa kulttuurista tulee olennaisen tärkeä laatutekijä, joka määrittää tietyn paikan houkuttavuuden ja sen myötä kilpailukyvyn yritysten, sijoittajien ja luovien ja yritteliäiden ihmisten näkökulmasta. Elämänlaadun parantamisesta onkin tullut paikallisten ja alueellisten kehitysohjelmien tärkeä tavoite. Ratkaiseva asia on monimuotoisuuden ja kulttuurialan ja luovien alojen resurssien sekä tarvittavien palvelujen ja infrastruktuurin välinen tasapaino. Nämä kysymykset voidaan käsitellä tarkoituksenmukaisimmin paikallis- ja aluetasolla, missä paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset nivoa monimuotoisuus ja erilaiset identiteetit kehitysohjelmiin. Komitea kehottaakin kehittämään tutkimuskeskusten ja innovaatiolaboratorioiden kumppanuuksia, jotta voidaan selvittää paikan laadun vaikutuksia sijoittumispäätöksiin ja taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen

| 14. | Eurooppa ei ole vain tärkeä talousalue, vaan myös yhteinen kulttuurialue, joka pohjaa luottamuksen ja osallisuuden tärkeisiin arvoihin, joilla luodaan sosiaalista pääomaa ja rakennetaan näin ollen perusta innovaatiolle ja luovuudelle. Samanaikaisesti tämä moninaisuudessaan yhtenäinen ilmapiiri tukee henkilökohtaisen turvallisuuden tunnetta, joka parantaa ihmisten elämänlaatua ja lisää Euroopan kuntien ja alueiden houkuttavuutta hyvänä asuinpaikkana; viime kädessä se myös parantaa kilpailukykyä. |
| --- | --- |

14.

Eurooppa ei ole vain tärkeä talousalue, vaan myös yhteinen kulttuurialue, joka pohjaa luottamuksen ja osallisuuden tärkeisiin arvoihin, joilla luodaan sosiaalista pääomaa ja rakennetaan näin ollen perusta innovaatiolle ja luovuudelle. Samanaikaisesti tämä moninaisuudessaan yhtenäinen ilmapiiri tukee henkilökohtaisen turvallisuuden tunnetta, joka parantaa ihmisten elämänlaatua ja lisää Euroopan kuntien ja alueiden houkuttavuutta hyvänä asuinpaikkana; viime kädessä se myös parantaa kilpailukykyä.

KULTTUURI JA INNOVATIIVISET PAIKAT

| 15. | panee merkille, että samalla kun tiedonannossa korostetaan tarvetta yhdistää eri aloja toisiinsa, siinä kiinnitetään vähemmän huomiota tarpeeseen kehittää tietovirtoja ja luovaa pääomaa tietyissä paikoissa. ”Kulttuuriklustereiden” ja ”luovien alueiden” osalta komitea painottaa tarvetta asettaa kunnat ja alueet osaamisverkostojen keskiöön, jotta voidaan hyödyntää täysimittaisesti ideoiden, pääoman ja ihmisten liikkuvuutta maailmanlaajuisessa verkottuneessa taloudessa. Paikallis- ja alueviranomaisten tuki on elintärkeää tällaisten klusterien kehittämiselle, mutta ne täytyy myös yhdistää eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin osaamisverkostoihin niiden tehokkuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että samalla kun tiedonannossa korostetaan tarvetta yhdistää eri aloja toisiinsa, siinä kiinnitetään vähemmän huomiota tarpeeseen kehittää tietovirtoja ja luovaa pääomaa tietyissä paikoissa. ”Kulttuuriklustereiden” ja ”luovien alueiden” osalta komitea painottaa tarvetta asettaa kunnat ja alueet osaamisverkostojen keskiöön, jotta voidaan hyödyntää täysimittaisesti ideoiden, pääoman ja ihmisten liikkuvuutta maailmanlaajuisessa verkottuneessa taloudessa. Paikallis- ja alueviranomaisten tuki on elintärkeää tällaisten klusterien kehittämiselle, mutta ne täytyy myös yhdistää eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin osaamisverkostoihin niiden tehokkuuden lisäämiseksi.

| 16. | Luovuuden juurtuminen tiettyihin paikkoihin edellyttää, että paikalliset ja alueelliset aloitteet ovat älykkäitä, kestäväpohjaisia ja strategisia. Sen vuoksi paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä suhteessa erityisen tärkeä rooli. Kulttuurin kehittäminen paikallistasolla vahvistaa paikallista identiteettiä ja erityislaatua ja synnyttää tällöin kulttuurituotteita, jotka eivät ole helposti siirrettävissä ja jotka näin ollen luovat ainutlaatuista paikkaan sidottua arvoa. Nämä kulttuuritekijät ovat tärkeitä myös Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

16.

Luovuuden juurtuminen tiettyihin paikkoihin edellyttää, että paikalliset ja alueelliset aloitteet ovat älykkäitä, kestäväpohjaisia ja strategisia. Sen vuoksi paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä suhteessa erityisen tärkeä rooli. Kulttuurin kehittäminen paikallistasolla vahvistaa paikallista identiteettiä ja erityislaatua ja synnyttää tällöin kulttuurituotteita, jotka eivät ole helposti siirrettävissä ja jotka näin ollen luovat ainutlaatuista paikkaan sidottua arvoa. Nämä kulttuuritekijät ovat tärkeitä myös Euroopan tasolla.

| 17. | katsoo, että yhteisö, joka investoi kulttuuriin, koulutukseen ja urheiluun, luo myös enemmän vaurautta, hyvinvointia ja turvallisuutta. Tämä yksinkertainen totuus pätee kuntaan tai kylään, sen alueeseen, valtioon ja myös kokonaiseen maanosaan. AK kehottaa laatimaan EU:n tasolla kunnianhimoisen suunnitelman, jolla Euroopasta tehdään inspiroiva ja houkutteleva maanosa, jossa tämän päivän ja huomisen nuoret haluavat asua, jossa luodaan uusia työpaikkoja ja jossa tulevat sukupolvet voivat elää turvallisessa ja puhtaassa ympäristössä ja nauttia korkeasta elämänlaadusta. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että yhteisö, joka investoi kulttuuriin, koulutukseen ja urheiluun, luo myös enemmän vaurautta, hyvinvointia ja turvallisuutta. Tämä yksinkertainen totuus pätee kuntaan tai kylään, sen alueeseen, valtioon ja myös kokonaiseen maanosaan. AK kehottaa laatimaan EU:n tasolla kunnianhimoisen suunnitelman, jolla Euroopasta tehdään inspiroiva ja houkutteleva maanosa, jossa tämän päivän ja huomisen nuoret haluavat asua, jossa luodaan uusia työpaikkoja ja jossa tulevat sukupolvet voivat elää turvallisessa ja puhtaassa ympäristössä ja nauttia korkeasta elämänlaadusta.

| 18. | katsoo, että luottamus kuuluu paikan laadun perustekijöihin, koska se luo perustan henkilökohtaiselle turvallisuudelle ja mahdollistaa sen, että ihmiset voivat kokoontua yhteen ja jakaa ideoita, mikä edistää luovaa ajattelua ja innovointia. Sellaiset alueet auttavat myös ankkuroimaan luovia tuotteita, aineetonta kulttuuriperintöä ja luovia ihmisiä tiettyyn paikkaan. Tässä on taloudellinen ulottuvuus, esimerkiksi kun tarkastellaan kulttuurin roolia haluttaessa tehdä paikasta houkutteleva matkailukohde. Sillä on kuitenkin myös tärkeä sosiaalinen ulottuvuus, koska luottamukseen perustuva kulttuuri tarjoaa perustan myös sosiaaliselle koheesiolle. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että luottamus kuuluu paikan laadun perustekijöihin, koska se luo perustan henkilökohtaiselle turvallisuudelle ja mahdollistaa sen, että ihmiset voivat kokoontua yhteen ja jakaa ideoita, mikä edistää luovaa ajattelua ja innovointia. Sellaiset alueet auttavat myös ankkuroimaan luovia tuotteita, aineetonta kulttuuriperintöä ja luovia ihmisiä tiettyyn paikkaan. Tässä on taloudellinen ulottuvuus, esimerkiksi kun tarkastellaan kulttuurin roolia haluttaessa tehdä paikasta houkutteleva matkailukohde. Sillä on kuitenkin myös tärkeä sosiaalinen ulottuvuus, koska luottamukseen perustuva kulttuuri tarjoaa perustan myös sosiaaliselle koheesiolle.

| 19. | Näiden monisäikeisten kysymysten perusteella on selvää, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Luovuus ja innovaatio perustuvat yhtä lailla tietoihin ja osaamiseen kuin sosiaalisiin ja taloudellisiin verkostoihin. Luovuuden kehittämistä tulee sen vuoksi jatkaa strategisella tavalla hedelmällisen vuorovaikutuksen kollektiivisena ja yhteistyöhön perustuvana hankkeena. Kulttuurialan ja luovien alojen sekä taloudellisten toimijoiden lisäksi väestö kokonaisuudessaan osallistuu näihin prosesseihin. |
| --- | --- |

19.

Näiden monisäikeisten kysymysten perusteella on selvää, että tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Luovuus ja innovaatio perustuvat yhtä lailla tietoihin ja osaamiseen kuin sosiaalisiin ja taloudellisiin verkostoihin. Luovuuden kehittämistä tulee sen vuoksi jatkaa strategisella tavalla hedelmällisen vuorovaikutuksen kollektiivisena ja yhteistyöhön perustuvana hankkeena. Kulttuurialan ja luovien alojen sekä taloudellisten toimijoiden lisäksi väestö kokonaisuudessaan osallistuu näihin prosesseihin.

| 20. | on näin ollen tyytyväinen, että komissio aikoo tukea kaupunkien hallintojen vertaisoppimista, jotta paikalliset päättäjät voisivat vaihtaa ja vertailla kokemuksiaan kulttuurin vaikutuksesta kaupunkien sosiaaliseen ja taloudelliseen elvyttämiseen. AK kehottaa kuitenkin omaksumaan laajemman näkemyksen kulttuuriin ja luovuuteen siten, että alueelliset olosuhteet, kansalaiset, yritykset ja voittoa tavoittelemattomat yhdistykset otetaan mukaan näihin prosesseihin. Yksi tie tähän voisi olla Comenius Regio -yhteistyöhankkeiden tarjoama malli, jossa keskitytään koulutuksen paikalliseen kehittämiseen, mutta joka voitaisiin siirtää myös kulttuurialalle ja luoville aloille. |
| --- | --- |

20.

on näin ollen tyytyväinen, että komissio aikoo tukea kaupunkien hallintojen vertaisoppimista, jotta paikalliset päättäjät voisivat vaihtaa ja vertailla kokemuksiaan kulttuurin vaikutuksesta kaupunkien sosiaaliseen ja taloudelliseen elvyttämiseen. AK kehottaa kuitenkin omaksumaan laajemman näkemyksen kulttuuriin ja luovuuteen siten, että alueelliset olosuhteet, kansalaiset, yritykset ja voittoa tavoittelemattomat yhdistykset otetaan mukaan näihin prosesseihin. Yksi tie tähän voisi olla Comenius Regio -yhteistyöhankkeiden tarjoama malli, jossa keskitytään koulutuksen paikalliseen kehittämiseen, mutta joka voitaisiin siirtää myös kulttuurialalle ja luoville aloille.

| 21. | muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa alueillaan, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana, kulttuuri-instituutioiden ja -aloitteiden rahoittajana ja koulutuksen vastuutahona sekä festivaalien ja kulttuuritapaamisten järjestäjänä (5). Paikallis- ja alueviranomaisilla on ainutlaatuiset mahdollisuudet saattaa kulttuurisen ja luovuuden ekosysteemin eri osat keskenään tasapainoon ja tarjota luovilla aloilla ja kulttuurialalla työskenteleville heidän tarvitsemansa resurssit. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on avainrooli kulttuurin edistämisessä ja hoitamisessa alueillaan, etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana, kulttuuri-instituutioiden ja -aloitteiden rahoittajana ja koulutuksen vastuutahona sekä festivaalien ja kulttuuritapaamisten järjestäjänä (5). Paikallis- ja alueviranomaisilla on ainutlaatuiset mahdollisuudet saattaa kulttuurisen ja luovuuden ekosysteemin eri osat keskenään tasapainoon ja tarjota luovilla aloilla ja kulttuurialalla työskenteleville heidän tarvitsemansa resurssit.

TALOUDELLISTEN VAIKUTUSTEN LISÄÄMINEN

| 22. | on tyytyväinen siihen, että komissio tähdentää kulttuurialan ja luovien alojen arvoa kasvun ja työllisyyden tukemisessa (niiden osuus BKT:stä on 3,3 prosenttia, ne työllistävät 6,7 miljoonaa ihmistä eli 3 prosenttia kaikista työssä käyvistä) (6). Taloudellisia hyötyjä voidaan lisätä huomattavasti ehdotetulla uudella strategialla, jonka tarkoituksena on parantaa näiden alojen kilpailukykyä ja vientimahdollisuuksia sekä maksimoida muille aloille, kuten innovoinnin, tieto- ja viestintäteknologia ja kaupunkien elvytyksen aloille, kertyvät kerrannaisvaikutukset. Alueiden komitea korostaa tässä yhteydessä paikallisen ja alueellisen kokemuksen hyödyntämisen tärkeyttä ja sitä, että tutkitaan, miten luovia aloja voidaan hyödyntää kasvun edistäjinä muilla aloilla. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen siihen, että komissio tähdentää kulttuurialan ja luovien alojen arvoa kasvun ja työllisyyden tukemisessa (niiden osuus BKT:stä on 3,3 prosenttia, ne työllistävät 6,7 miljoonaa ihmistä eli 3 prosenttia kaikista työssä käyvistä) (6). Taloudellisia hyötyjä voidaan lisätä huomattavasti ehdotetulla uudella strategialla, jonka tarkoituksena on parantaa näiden alojen kilpailukykyä ja vientimahdollisuuksia sekä maksimoida muille aloille, kuten innovoinnin, tieto- ja viestintäteknologia ja kaupunkien elvytyksen aloille, kertyvät kerrannaisvaikutukset. Alueiden komitea korostaa tässä yhteydessä paikallisen ja alueellisen kokemuksen hyödyntämisen tärkeyttä ja sitä, että tutkitaan, miten luovia aloja voidaan hyödyntää kasvun edistäjinä muilla aloilla.

| 23. | Näiden vaikutusten maksimoimiseksi on tarpeen edistää kulttuurin tuotantoa ja kulttuurin kuluttamista ja kehittää luovuutta. AK korostaa, että on tärkeää oppia luovia kykyjä jo pienenä, sekä koulussa että vapaa-ajalla, ja näin ollen tulee antaa nuorelle sukupolvelle tilaisuus hyödyntää täysimittaisesti uusia tapoja nauttia kulttuurista ja valmistautua paremmin tulevaan ammattiin. Tähän päästään erityisesti auttamalla heitä ja koko väestöä hallitsemaan digitaalisen siirtymän seuraukset. |
| --- | --- |

23.

Näiden vaikutusten maksimoimiseksi on tarpeen edistää kulttuurin tuotantoa ja kulttuurin kuluttamista ja kehittää luovuutta. AK korostaa, että on tärkeää oppia luovia kykyjä jo pienenä, sekä koulussa että vapaa-ajalla, ja näin ollen tulee antaa nuorelle sukupolvelle tilaisuus hyödyntää täysimittaisesti uusia tapoja nauttia kulttuurista ja valmistautua paremmin tulevaan ammattiin. Tähän päästään erityisesti auttamalla heitä ja koko väestöä hallitsemaan digitaalisen siirtymän seuraukset.

| 24. | Tiedonannossa todetaan, että kulttuurialalla ja luovilla aloilla on mahdollisuus hyödyntää useita rahoitusvälineitä, joihin kuuluvat muun muassa Luova Eurooppa, Yhteinen Erasmus, koheesiopolitiikan rahastot, Horisontti 2020, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva COSME-ohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline. Tulisi myös todeta, että paikallis- ja alueviranomaiset toimivat suoranaisemmin kulttuurin alalla. Kunnat ja alueet eivät vain tarjoa suurinta osaa kulttuurin rahoituksesta useimmilla Euroopan alueilla, vaan ne myös toimivat kulttuuri- ja luovan kokeilutoiminnan laboratorioina, ja niillä on keskeinen rooli kulttuurialan ja luovien alojen klusterien kehittämisessä. |
| --- | --- |

24.

Tiedonannossa todetaan, että kulttuurialalla ja luovilla aloilla on mahdollisuus hyödyntää useita rahoitusvälineitä, joihin kuuluvat muun muassa Luova Eurooppa, Yhteinen Erasmus, koheesiopolitiikan rahastot, Horisontti 2020, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva COSME-ohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline. Tulisi myös todeta, että paikallis- ja alueviranomaiset toimivat suoranaisemmin kulttuurin alalla. Kunnat ja alueet eivät vain tarjoa suurinta osaa kulttuurin rahoituksesta useimmilla Euroopan alueilla, vaan ne myös toimivat kulttuuri- ja luovan kokeilutoiminnan laboratorioina, ja niillä on keskeinen rooli kulttuurialan ja luovien alojen klusterien kehittämisessä.

| 25. | korostaa, että on tärkeää säilyttää kulttuurin edistämiseksi myönnettävä valtiontuki. Komitea kehottaakin komissiota harkitsemaan uudelleen aluesidonnaisuutta koskevaa perustetta, kun se laatii elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskevia uusia sääntöjä, jottei tämänkaltaisten teosten paikallisille ja alueellisille vaikutuksille aiheuteta vahinkoa. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tärkeää säilyttää kulttuurin edistämiseksi myönnettävä valtiontuki. Komitea kehottaakin komissiota harkitsemaan uudelleen aluesidonnaisuutta koskevaa perustetta, kun se laatii elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävää valtiontukea koskevia uusia sääntöjä, jottei tämänkaltaisten teosten paikallisille ja alueellisille vaikutuksille aiheuteta vahinkoa.

| 26. | On aiheellista edistää hyvää kulttuurialan kokonaishallintaa siten kuin koulutus-, nuoriso- ja kulttuurineuvoston 3201. istunnon (Bryssel, 26. ja 27. marraskuuta 2012) päätelmissä todetaan. |
| --- | --- |

26.

On aiheellista edistää hyvää kulttuurialan kokonaishallintaa siten kuin koulutus-, nuoriso- ja kulttuurineuvoston 3201. istunnon (Bryssel, 26. ja 27. marraskuuta 2012) päätelmissä todetaan.

KULTTUURIALAN JA LUOVIEN ALOJEN TOIMINTAEDELLYTYSTEN PARANTAMINEN

| 27. | Komissio kehottaa toteuttamaan useita toimia, joilla luodaan edellytykset sille, että kulttuuriala ja luovat alat voivat kukoistaa. Ne keskittyvät taitojen kehittämiseen, rahoituksen saatavuuteen, uusien liiketoimintamallien edistämiseen, yleisönlaajentamisstrategioihin, kansainvälisille markkinoille pääsyyn ja yhteyksien parantamiseen muille aloille. Kulttuurialalla ja luovilla aloilla on kuitenkin erityishaasteita vastattavanaan. Niillä ovat näet keskeisessä asemassa mikroyritykset, pk-yritykset ja itsenäisten ammatinharjoittajien yritykset, jotka edellyttävät paikallistason aloitteellisuutta ja organisointia. Sen vuoksi paikallis- ja alueyhteisöt voivat tiedottaa nykyistä tehokkaammin paikallisille yrityksille siitä, miten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kulttuuritoimintaa (7). |
| --- | --- |

27.

Komissio kehottaa toteuttamaan useita toimia, joilla luodaan edellytykset sille, että kulttuuriala ja luovat alat voivat kukoistaa. Ne keskittyvät taitojen kehittämiseen, rahoituksen saatavuuteen, uusien liiketoimintamallien edistämiseen, yleisönlaajentamisstrategioihin, kansainvälisille markkinoille pääsyyn ja yhteyksien parantamiseen muille aloille. Kulttuurialalla ja luovilla aloilla on kuitenkin erityishaasteita vastattavanaan. Niillä ovat näet keskeisessä asemassa mikroyritykset, pk-yritykset ja itsenäisten ammatinharjoittajien yritykset, jotka edellyttävät paikallistason aloitteellisuutta ja organisointia. Sen vuoksi paikallis- ja alueyhteisöt voivat tiedottaa nykyistä tehokkaammin paikallisille yrityksille siitä, miten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kulttuuritoimintaa (7).

| 28. | katsoo, että kumppanuus on elintärkeä asia kulttuurialalla ja luovilla aloilla, ja on tyytyväinen toimiin, joilla pyritään varmistamaan kumppanuudet/yhteenliittymät sekä luomaan tarvittavat edellytykset hyvien käytänteiden yleistämiselle, osaamisen kehittämiselle sekä verkostojen luomiselle kyseisten alojen potentiaalin hyödyntämismahdollisuuksiin liittyvien kokemusten levittämiseksi (8). Tulisi harkita temaattisten verkostojen perustamista näillä aloilla, jotta osaamisen siirto voi toimia tehokkaammin Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että kumppanuus on elintärkeä asia kulttuurialalla ja luovilla aloilla, ja on tyytyväinen toimiin, joilla pyritään varmistamaan kumppanuudet/yhteenliittymät sekä luomaan tarvittavat edellytykset hyvien käytänteiden yleistämiselle, osaamisen kehittämiselle sekä verkostojen luomiselle kyseisten alojen potentiaalin hyödyntämismahdollisuuksiin liittyvien kokemusten levittämiseksi (8). Tulisi harkita temaattisten verkostojen perustamista näillä aloilla, jotta osaamisen siirto voi toimia tehokkaammin Euroopan tasolla.

| 29. | toteaa komission aikovan parantaa kyseisiä aloja koskevaa EU:n sääntelyjärjestelmää ja tukee komissiota tämän korostaessa tarvetta yksinkertaistaa sääntöjä ja lisätä kulttuurialan ja luovien alojen mahdollisuuksia saada ulkopuolista rahoitusta. |
| --- | --- |

29.

toteaa komission aikovan parantaa kyseisiä aloja koskevaa EU:n sääntelyjärjestelmää ja tukee komissiota tämän korostaessa tarvetta yksinkertaistaa sääntöjä ja lisätä kulttuurialan ja luovien alojen mahdollisuuksia saada ulkopuolista rahoitusta.

| 30. | katsoo kuitenkin, että komission on kiireellisesti vahvistettava selkeät sääntelypuitteet teollis- ja tekijänoikeuksia varten pilvipalveluiden kehittämisen alalla. |
| --- | --- |

30.

katsoo kuitenkin, että komission on kiireellisesti vahvistettava selkeät sääntelypuitteet teollis- ja tekijänoikeuksia varten pilvipalveluiden kehittämisen alalla.

POLIITTISET TOIMENPITEET

| 31. | kannattaa tiedonannon painottamista viiteen keskeiseen toimintastrategioiden taustatekijään eli taitojen kehittämiseen, rahoituksen saatavuuden parantamiseen, uusien liiketoimintamallien ja yleisöpohjan laajentamisen edistämiseen, yhteistyöhön muiden toimi- ja politiikanalojen kanssa ja kansainvälistymiseen. |
| --- | --- |

31.

kannattaa tiedonannon painottamista viiteen keskeiseen toimintastrategioiden taustatekijään eli taitojen kehittämiseen, rahoituksen saatavuuden parantamiseen, uusien liiketoimintamallien ja yleisöpohjan laajentamisen edistämiseen, yhteistyöhön muiden toimi- ja politiikanalojen kanssa ja kansainvälistymiseen.

| 32. | Komission asiakirjassa todetaan selvästi kulttuurialan ja luovien alojen yhteydet muihin aloihin, joihin kuuluvat muun muassa tieto- ja viestintätekniikka ja matkailu. Yhteyksiä koulutuspolitiikan osa-alueisiin olisi kuitenkin tuotava selvemmin esiin. AK kehottaa myös omaksumaan nykyistä aloitteellisemman lähestymistavan, joka tukee yhteisvaikutusten syntymistä kulttuurialan ja luovien alojen kesken ja myös niiden ja talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden välillä muilla aloilla, jotta voidaan tukea uusia ja innovatiivisia toiminta-aloja kuten monimediaa, sosiaalista mediaa, digitaalisen materiaalin julkaisutoimintaa, luovaa matkailua (9) jne. |
| --- | --- |

32.

Komission asiakirjassa todetaan selvästi kulttuurialan ja luovien alojen yhteydet muihin aloihin, joihin kuuluvat muun muassa tieto- ja viestintätekniikka ja matkailu. Yhteyksiä koulutuspolitiikan osa-alueisiin olisi kuitenkin tuotava selvemmin esiin. AK kehottaa myös omaksumaan nykyistä aloitteellisemman lähestymistavan, joka tukee yhteisvaikutusten syntymistä kulttuurialan ja luovien alojen kesken ja myös niiden ja talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden välillä muilla aloilla, jotta voidaan tukea uusia ja innovatiivisia toiminta-aloja kuten monimediaa, sosiaalista mediaa, digitaalisen materiaalin julkaisutoimintaa, luovaa matkailua (9) jne.

| 33. | kannattaa kaksinaiseen lähestymistapaan perustuvaa, monikerroksista strategiaa koskevaa ehdotusta, joka kattaa politiikan sekä horisontaalisen että vertikaalisen ulottuvuuden. Erityisesti toiminnan vertikaalinen ulottuvuus – kokonaisvaltainen toimintamalli ja integroidut strategiat – on tärkeä, koska siinä todetaan nimenomaisesti yhteydet muihin politiikanaloihin, kuten teollisuuteen, koulutukseen, matkailuun jne. |
| --- | --- |

33.

kannattaa kaksinaiseen lähestymistapaan perustuvaa, monikerroksista strategiaa koskevaa ehdotusta, joka kattaa politiikan sekä horisontaalisen että vertikaalisen ulottuvuuden. Erityisesti toiminnan vertikaalinen ulottuvuus – kokonaisvaltainen toimintamalli ja integroidut strategiat – on tärkeä, koska siinä todetaan nimenomaisesti yhteydet muihin politiikanaloihin, kuten teollisuuteen, koulutukseen, matkailuun jne.

| 34. | kannattaa ajatusta, että Euroopan kulttuuripääkaupunki- ja Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteita käytetään nykyistä enemmän koekenttinä yleisöpohjan laajentamista ja kansalaisten osallistumista varten. Tulisi todeta, että tällaiset paikalliset aloitteet muodostavat tärkeitä luovia alueita ja klustereita kulttuurialan ja luovien alojen kansallisissa ja maailmanlaajuisissa verkostoissa ja auttavat yhdistämään kulttuurin globaalit ilmiöt paikallisyhteisöihin. |
| --- | --- |

34.

kannattaa ajatusta, että Euroopan kulttuuripääkaupunki- ja Euroopan kulttuuriperintötunnus -aloitteita käytetään nykyistä enemmän koekenttinä yleisöpohjan laajentamista ja kansalaisten osallistumista varten. Tulisi todeta, että tällaiset paikalliset aloitteet muodostavat tärkeitä luovia alueita ja klustereita kulttuurialan ja luovien alojen kansallisissa ja maailmanlaajuisissa verkostoissa ja auttavat yhdistämään kulttuurin globaalit ilmiöt paikallisyhteisöihin.

| 35. | korostaa tarvetta saada lisää tietoa ja näyttöä kulttuurialan ja luovien alojen toiminnasta ja vaikutuksista, mikä auttaisi myös luovia yrityksiä kaupallisen rahoituksen saamisessa. Eurostatia tulisi kannustaa kehittämään tehokkaampia ja ajantasaisempia eurooppalaisia kulttuurialan tilastoja. Lisäksi voitaisiin tehdä kulttuurialaa ja luovia aloja koskevia tutkimuksia erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja analysoida tällöin erityyppisten kulttuuristen ekosysteemien toimintaa eri paikoissa eri puolilla Eurooppaa, jotta voidaan uudistaa parhaita käytänteitä ja yksilöidä näiden alojen tärkeimpiä suuntauksia. |
| --- | --- |

35.

korostaa tarvetta saada lisää tietoa ja näyttöä kulttuurialan ja luovien alojen toiminnasta ja vaikutuksista, mikä auttaisi myös luovia yrityksiä kaupallisen rahoituksen saamisessa. Eurostatia tulisi kannustaa kehittämään tehokkaampia ja ajantasaisempia eurooppalaisia kulttuurialan tilastoja. Lisäksi voitaisiin tehdä kulttuurialaa ja luovia aloja koskevia tutkimuksia erityisissä paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ja analysoida tällöin erityyppisten kulttuuristen ekosysteemien toimintaa eri paikoissa eri puolilla Eurooppaa, jotta voidaan uudistaa parhaita käytänteitä ja yksilöidä näiden alojen tärkeimpiä suuntauksia.

| 36. | kehottaa sisällyttämään kulttuurin ja luovuuden nykyistä paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan etenkin Innovaatiounionin, Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman sekä Euroopan digitaalistrategian kaltaisten lippulaivahankkeiden avulla osoituksena siitä, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemiseen tarvitaan ”yritysten” lisäksi koko osaamisjärjestelmä ja terve kulttuurinen ekosysteemi. |
| --- | --- |

36.

kehottaa sisällyttämään kulttuurin ja luovuuden nykyistä paremmin Eurooppa 2020 -strategiaan etenkin Innovaatiounionin, Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman sekä Euroopan digitaalistrategian kaltaisten lippulaivahankkeiden avulla osoituksena siitä, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemiseen tarvitaan ”yritysten” lisäksi koko osaamisjärjestelmä ja terve kulttuurinen ekosysteemi.

| 37. | toteaa komission ehdottavan lisäksi, että strategiaa olisi seurattava kulttuurin avoimen koordinaatiomenetelmän avulla. AK painottaa erityisesti, että jäsenvaltioiden edustajien on kuultava järjestelmällisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden näkemyksiä, jotta esitettävät kysymykset ovat mahdollisimman vakaalla pohjalla. |
| --- | --- |

37.

toteaa komission ehdottavan lisäksi, että strategiaa olisi seurattava kulttuurin avoimen koordinaatiomenetelmän avulla. AK painottaa erityisesti, että jäsenvaltioiden edustajien on kuultava järjestelmällisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden näkemyksiä, jotta esitettävät kysymykset ovat mahdollisimman vakaalla pohjalla.

Bryssel 30. toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 181/2010 fin.

1

(2)  CdR 181/2010 fin.

2

(3)  CdR 401/2011 fin.

3

(4)  CdR 191/2011 fin.

4

(5)  CdR 172/2007 fin.

5

(6)  Euroopan kilpailukykyraportti 2010. Muissa lähteissä luvut on arvioitu suuremmiksi: 4,5 prosenttia BKT:stä ja 8,5 miljoonaa työntekijää (TERA Consultants 2010).

6

(7)  CdR 401/2011 fin.

7

(8)  CdR 181/2010 fin.

8

(9)  OECD (2009) The Impact of Culture on Tourism. OECD: Pariisi.

9

The Impact of Culture on Tourism

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/12

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Innovaatiokuilun umpeenkurominen”

2013/C 218/03

ALUEIDEN KOMITEA toteaa seuraavaa:

| — | Kuten monet digitaaliyhteiskunnan ilmiöt ovat jo osoittaneet, merkittävä transformaatio tapahtuu alhaalta ylös: ratkaisevaa on kaiken läpäisevä mielentila – yrittäjyyslähtöinen oivaltaminen (entrepreneurial discovery). |
| --- | --- |

—

Kuten monet digitaaliyhteiskunnan ilmiöt ovat jo osoittaneet, merkittävä transformaatio tapahtuu alhaalta ylös: ratkaisevaa on kaiken läpäisevä mielentila – yrittäjyyslähtöinen oivaltaminen (entrepreneurial discovery).

| — | Innovaatioyhteisöt toimivat ekosysteemeinä systeemipohjaisen arvoverkottumisen kautta maailmassa ilman rajoja. |
| --- | --- |

—

Innovaatioyhteisöt toimivat ekosysteemeinä systeemipohjaisen arvoverkottumisen kautta maailmassa ilman rajoja.

| — | Alueet tarvitsevat uusia areenoita innovoinnin edellyttämän yhteisen luomistyön keskittymiksi. Niitä voitaisiin kuvata käsitteillä innovation garden (”innovaation puutarha”) ja challenge platform (”haasteiden alusta”), jotka yhdessä muodostavat synnyttävien työtilojen prototyyppejä. |
| --- | --- |

—

Alueet tarvitsevat uusia areenoita innovoinnin edellyttämän yhteisen luomistyön keskittymiksi. Niitä voitaisiin kuvata käsitteillä innovation garden (”innovaation puutarha”) ja challenge platform (”haasteiden alusta”), jotka yhdessä muodostavat synnyttävien työtilojen prototyyppejä.

| — | Alueiden komitea kannattaa uusia investointeja avoimeen innovointiin ja joukkoistamiseen. Nämä ovat keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät älykkääseen kaupunkiin ja kansalaisten osallistumiseen. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea kannattaa uusia investointeja avoimeen innovointiin ja joukkoistamiseen. Nämä ovat keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät älykkääseen kaupunkiin ja kansalaisten osallistumiseen.

| — | Yhteenliitettyjen älykkäiden kaupunkien (connected smart cities) käsitettä on kehitettävä edelleen ja yleistettävä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

—

Yhteenliitettyjen älykkäiden kaupunkien (connected smart cities) käsitettä on kehitettävä edelleen ja yleistettävä kaikkialla Euroopassa.

| — | Alueiden komitea kehottaa komissiota käynnistämään ”yrittäjyyslähtöisen oivaltamisen” ohjelmia eri tasoilla ja etsimään tehokkaimpia toimia paikallistason hyödyksi ja laajennettavaksi Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea kehottaa komissiota käynnistämään ”yrittäjyyslähtöisen oivaltamisen” ohjelmia eri tasoilla ja etsimään tehokkaimpia toimia paikallistason hyödyksi ja laajennettavaksi Euroopan tasolla.

| — | Tietämyksen kierrätystalous (circular economy for knowledge): EU:n komission ja kansallisten tutkimus- ja innovaatiorahoittajien ohjelmien ja projektien tulokset on saatava uusiokäyttöön. |
| --- | --- |

—

Tietämyksen kierrätystalous (circular economy for knowledge): EU:n komission ja kansallisten tutkimus- ja innovaatiorahoittajien ohjelmien ja projektien tulokset on saatava uusiokäyttöön.

| — | Euroopan laajuisten hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen parhaita pioneereja olisi rahoitettava Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja koheesiolähteistä – tavoitteena olisi oltava myös tehokkaiden menetelmien ja välineiden testaaminen todellisessa yhteistoiminnassa ja rajatylittävässä oppimisessa. |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisten hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen parhaita pioneereja olisi rahoitettava Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja koheesiolähteistä – tavoitteena olisi oltava myös tehokkaiden menetelmien ja välineiden testaaminen todellisessa yhteistoiminnassa ja rajatylittävässä oppimisessa.

| Esittelijä | Markku MARKKULA (FI, PPE), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä

Markku MARKKULA (FI, PPE), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

I   INNOVATIIVISUUTTA EDISTÄVIEN MYÖNTEISTEN EDELLYTYSTEN LUOMINEN

| 1. | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Irlannin pyynnöstä alueiden komitea valmistelee hyvin perusteltuja ehdotuksia siitä, miten innovatiivisuutta voidaan lisätä ja innovaatioeroja kuroa umpeen. Tavoitteena on toimeksiannon mukaisesti tehdä ehdotuksia toisaalta alueilta ja niillä olevilta moninaisilta toimijoilta vaadittavista toimenpiteistä sekä toisaalta EU:n komission ohjelmilta, rahoitukselta ja muulta toiminnalta vaadittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Irlannin pyynnöstä alueiden komitea valmistelee hyvin perusteltuja ehdotuksia siitä, miten innovatiivisuutta voidaan lisätä ja innovaatioeroja kuroa umpeen. Tavoitteena on toimeksiannon mukaisesti tehdä ehdotuksia toisaalta alueilta ja niillä olevilta moninaisilta toimijoilta vaadittavista toimenpiteistä sekä toisaalta EU:n komission ohjelmilta, rahoitukselta ja muulta toiminnalta vaadittavista toimenpiteistä.

| 2. | Puheenjohtajavaltio Irlannin asettamaan haastavaan tehtävään on annettavissa vastaus vain listaamalla ja kuvaamalla monia samanaikaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joita yhdistää tarve muuttaa toiminnan kulttuuria laajassa mielessä. Leimaa-antavaa viime vuosien toiminnalle EU:ssa ja suuressa osassa jäsenvaltioita ja myös alueita on, että Euroopassa on tuotettu valtava määrä laadultaan erinomaisia raportteja ja suunnitelmia. EU:n lippulaivaohjelmat ja eri pääosastojen suunnitelmat ovat kiistatta hyviä sinänsä, mutta ne ovat vielä liiaksi vain suunnitelmia, eivätkä takaa tarvittavaa henkisen paradigman muutosta käytännön tasolla alueilla eri puolilla Eurooppaa. Kuten monet digitaaliyhteiskunnan ilmiöt ovat jo osoittaneet, merkittävä transformaatio tapahtuu alhaalta ylös: ratkaisevaa on kaiken läpäisevä mielentila – yrittäjyyslähtöinen oivaltaminen (entrepreneurial discovery). Tätä ei voi kuvata sanalla yrittäjä, sillä se ymmärretään usein varsin suppeasti. Oivaltamisessa on kyse myös enemmästä kuin innovoinnista. Pikemmin tarkoitetaan uudenlaista toimintaa, jossa tutkitaan, kokeillaan ja opitaan, mitä kyseisellä alalla tai osajärjestelmässä olisi tehtävä tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin osalta tilanteensa parantamiseksi. Yrittäjyyslähtöiseen oivaltamiseen kuuluu kokeilu, riskinotto ja myös epäonnistuminen. Siinä yksilö usein toimii yhdessä muiden kanssa verkostoituen, vaihtoehtoja arvioiden, tavoitteita asettaen ja luo ennakkoluulottomasti uutta. Tällainen kehitys edellyttää myös, että kansalaisille, yhteisöille ja yrityksille annetaan mahdollisuus ottaa kantaa, sillä perinteisesti ne useissa tapauksissa eivät ole tunteneet saavansa ääntään kuuluville. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajavaltio Irlannin asettamaan haastavaan tehtävään on annettavissa vastaus vain listaamalla ja kuvaamalla monia samanaikaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joita yhdistää tarve muuttaa toiminnan kulttuuria laajassa mielessä. Leimaa-antavaa viime vuosien toiminnalle EU:ssa ja suuressa osassa jäsenvaltioita ja myös alueita on, että Euroopassa on tuotettu valtava määrä laadultaan erinomaisia raportteja ja suunnitelmia. EU:n lippulaivaohjelmat ja eri pääosastojen suunnitelmat ovat kiistatta hyviä sinänsä, mutta ne ovat vielä liiaksi vain suunnitelmia, eivätkä takaa tarvittavaa henkisen paradigman muutosta käytännön tasolla alueilla eri puolilla Eurooppaa. Kuten monet digitaaliyhteiskunnan ilmiöt ovat jo osoittaneet, merkittävä transformaatio tapahtuu alhaalta ylös: ratkaisevaa on kaiken läpäisevä mielentila – yrittäjyyslähtöinen oivaltaminen (entrepreneurial discovery). Tätä ei voi kuvata sanalla yrittäjä, sillä se ymmärretään usein varsin suppeasti. Oivaltamisessa on kyse myös enemmästä kuin innovoinnista. Pikemmin tarkoitetaan uudenlaista toimintaa, jossa tutkitaan, kokeillaan ja opitaan, mitä kyseisellä alalla tai osajärjestelmässä olisi tehtävä tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin osalta tilanteensa parantamiseksi. Yrittäjyyslähtöiseen oivaltamiseen kuuluu kokeilu, riskinotto ja myös epäonnistuminen. Siinä yksilö usein toimii yhdessä muiden kanssa verkostoituen, vaihtoehtoja arvioiden, tavoitteita asettaen ja luo ennakkoluulottomasti uutta. Tällainen kehitys edellyttää myös, että kansalaisille, yhteisöille ja yrityksille annetaan mahdollisuus ottaa kantaa, sillä perinteisesti ne useissa tapauksissa eivät ole tunteneet saavansa ääntään kuuluville.

| 3. | Koska tämän lausunnon tavoitteena on lisätä innovatiivisuutta ja kaventaa innovaatioeroja erityisesti EU:n ohjelmien avulla, seuraavat toimintapoliittiset linjaukset ja ehdotukset osoittavat, että tarvittavat muutokset ovat mahdollisia. Euroopassa tulee






  i. | tukea pyrkimyksiä kilpailukyvyn ja innovoinnin saralla vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti jatkamalla investoimista yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen. |
| --- | --- | --- |

3.

Koska tämän lausunnon tavoitteena on lisätä innovatiivisuutta ja kaventaa innovaatioeroja erityisesti EU:n ohjelmien avulla, seuraavat toimintapoliittiset linjaukset ja ehdotukset osoittavat, että tarvittavat muutokset ovat mahdollisia. Euroopassa tulee

i.

tukea pyrkimyksiä kilpailukyvyn ja innovoinnin saralla vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti jatkamalla investoimista yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.

| ii. | painottaa teknologian ja designin alalla tapahtuvan ja sosiaalisen innovoinnin tasapainottamisen merkitystä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla – syvälle ulottuva digitalisaatiokehitys vaikuttaa niihin kaikkiin. |
| --- | --- |

ii.

painottaa teknologian ja designin alalla tapahtuvan ja sosiaalisen innovoinnin tasapainottamisen merkitystä sekä julkisella että yksityisellä sektorilla – syvälle ulottuva digitalisaatiokehitys vaikuttaa niihin kaikkiin.

| iii. | tavoitella yhteiskunnallista innovointia, missä keinoina alueellisen innovaatiopolitiikan laadinnassa ovat elävät laboratoriot (living labs) koeympäristöt (test beds) ja avoimen innovoinnin (open innovation) menetelmät, joihin kansalaiset kutsutaan antamaan panoksensa. |
| --- | --- |

iii.

tavoitella yhteiskunnallista innovointia, missä keinoina alueellisen innovaatiopolitiikan laadinnassa ovat elävät laboratoriot (living labs) koeympäristöt (test beds) ja avoimen innovoinnin (open innovation) menetelmät, joihin kansalaiset kutsutaan antamaan panoksensa.

| iv. | painottaa suotuisan paikallisen ja alueellisen ympäristön merkitystä korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja yritystoiminnan integroimista ajatellen. |
| --- | --- |

iv.

painottaa suotuisan paikallisen ja alueellisen ympäristön merkitystä korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja yritystoiminnan integroimista ajatellen.

| v. | soveltaa osaamiskolmiota (knowledge triangle) yhtenä eurooppalaisen yliopistouudistuksen keskeisistä periaatteista (pyrkimyksenä tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin synergian kasvattaminen). |
| --- | --- |

v.

soveltaa osaamiskolmiota (knowledge triangle) yhtenä eurooppalaisen yliopistouudistuksen keskeisistä periaatteista (pyrkimyksenä tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin synergian kasvattaminen).

| vi. | korostaa tutkimuksen infrastruktuurien keskeistä roolia tietämyspohjaisissa innovointijärjestelmissä. |
| --- | --- |

vi.

korostaa tutkimuksen infrastruktuurien keskeistä roolia tietämyspohjaisissa innovointijärjestelmissä.

| vii. | kohdistaa enemmän huomiota innovatiivisten julkisten hankintojen aktiiviseen hyödyntämiseen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen. |
| --- | --- |

vii.

kohdistaa enemmän huomiota innovatiivisten julkisten hankintojen aktiiviseen hyödyntämiseen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen.

| viii. | tähdentää sellaisten Euroopan laajuisen yhteistoiminnan ja valtiolliset rajat ylittävän yhteistyön hankkeiden merkitystä, joissa osapuolina olevat alueet käyttävät edukseen innovoinnin tukemista ja älykkään erikoistumisen strategioita. |
| --- | --- |

viii.

tähdentää sellaisten Euroopan laajuisen yhteistoiminnan ja valtiolliset rajat ylittävän yhteistyön hankkeiden merkitystä, joissa osapuolina olevat alueet käyttävät edukseen innovoinnin tukemista ja älykkään erikoistumisen strategioita.

| ix. | painottaa rajatylittävän yhteistyön potentiaalia, EU:hun suuntautuvat ja sieltä peräisin olevat investoinnit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

ix.

painottaa rajatylittävän yhteistyön potentiaalia, EU:hun suuntautuvat ja sieltä peräisin olevat investoinnit mukaan luettuina.

| x. | kehittää innovointivalmiuksia ja vahvistaa uutta, innovointia suosivaa ajattelutapaa, jonka kulmakiviä ovat vuoropuhelu, yhdessätekeminen ja yhteinen luominen ja jonka myötä otetaan oppia parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

x.

kehittää innovointivalmiuksia ja vahvistaa uutta, innovointia suosivaa ajattelutapaa, jonka kulmakiviä ovat vuoropuhelu, yhdessätekeminen ja yhteinen luominen ja jonka myötä otetaan oppia parhaista käytänteistä.

| xi. | kannustaa alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien toteuttamiseen: eri tahojen yhteiseen luomistyöhön, suunnitteluun ja tuotantoon sekä todelliseen yhteistyöhön taitotiedon alalla sen sijaan, että kehotettaisiin vain hallituksia luomaan ”uusia ratkaisuja” ihmisille. Tällainen laaja-alainen yhteistoiminta, johon osallistuu ihmisiä paikallisyhteisöistä, on tarpeen myös toteutettaessa innovatiivisia ideoita tosielämässä Euroopan eri kulttuureissa. |
| --- | --- |

xi.

kannustaa alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien toteuttamiseen: eri tahojen yhteiseen luomistyöhön, suunnitteluun ja tuotantoon sekä todelliseen yhteistyöhön taitotiedon alalla sen sijaan, että kehotettaisiin vain hallituksia luomaan ”uusia ratkaisuja” ihmisille. Tällainen laaja-alainen yhteistoiminta, johon osallistuu ihmisiä paikallisyhteisöistä, on tarpeen myös toteutettaessa innovatiivisia ideoita tosielämässä Euroopan eri kulttuureissa.

| xii. | ottaa liike-elämän edut huomioon paitsi innovoinnissa myös ”vaurauden luomiseen tähtäävässä innovoinnissa”, jossa vauraudella on pelkkää tuottoa monipuolisempi merkitys, ja se liittyy elämänlaadun parantamiseen ja onnellisen ja terveellisen maailman kehittämiseen. |
| --- | --- |

xii.

ottaa liike-elämän edut huomioon paitsi innovoinnissa myös ”vaurauden luomiseen tähtäävässä innovoinnissa”, jossa vauraudella on pelkkää tuottoa monipuolisempi merkitys, ja se liittyy elämänlaadun parantamiseen ja onnellisen ja terveellisen maailman kehittämiseen.

Nämä linjaukset eivät kuitenkaan ole riittäviä, vaan innovaation olemukseen on paneuduttava syvällisemmin.

II   YLEISHUOMIOITA JA POLIITTISIA SUOSITUKSIA

| 4. | Eurooppa 2020 -strategian toteuttamistoimenpiteistä ei ole syntynyt riittävästi tuloksia innovaatiotoiminnassa. EU-tasolla on tuotettu paljon hyödyllistä materiaalia ja ehdotuksia. On välttämätöntä siirtää myös EU:n myöntämän rahoituksen ja sen ohjelmien painopiste käytännön toimintaan paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

4.

Eurooppa 2020 -strategian toteuttamistoimenpiteistä ei ole syntynyt riittävästi tuloksia innovaatiotoiminnassa. EU-tasolla on tuotettu paljon hyödyllistä materiaalia ja ehdotuksia. On välttämätöntä siirtää myös EU:n myöntämän rahoituksen ja sen ohjelmien painopiste käytännön toimintaan paikallis- ja aluetasolla.

| 5. | On saatava aikaan tiivistä yhteistyötä paikallisten innovaatioekosysteemien muodostumista, toimivuutta ja vaikuttavuutta koskevien tutkimus- ja kehityshankkeiden ja -ohjelmien kesken. Tähän tarvitaan uudenlaisia eurooppalaisen tutkimuskumppanuuden muotoja. Uudistuminen ja muodonmuutos perustuvat useissa tapauksissa jäsennellyn yhteistoiminnan malleihin ja kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden innovatiiviseen ja tuloksekkaaseen hyödyntämiseen. Samalla kun ne tuodaan laajemmin eurooppalaisten hankkeiden käytettäväksi, hiotaan ja kehitetään edelleen niiden kykyä tuottaa käyttökelpoisia tuloksia ja konkreettisia vaikutuksia. Älykkääseen erikoistumiseen perustuvan, EU:n alueellisiin kumppanuuksiin ja yhteistoimintaan myöntämän rahoituksen ansiosta niistä voi kehkeytyä eurooppalaisen rajatylittävän innovoinnin kulmakiviä ja yhteiskunnallisen innovaation alueellisia lähtöalustoja. |
| --- | --- |

5.

On saatava aikaan tiivistä yhteistyötä paikallisten innovaatioekosysteemien muodostumista, toimivuutta ja vaikuttavuutta koskevien tutkimus- ja kehityshankkeiden ja -ohjelmien kesken. Tähän tarvitaan uudenlaisia eurooppalaisen tutkimuskumppanuuden muotoja. Uudistuminen ja muodonmuutos perustuvat useissa tapauksissa jäsennellyn yhteistoiminnan malleihin ja kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden innovatiiviseen ja tuloksekkaaseen hyödyntämiseen. Samalla kun ne tuodaan laajemmin eurooppalaisten hankkeiden käytettäväksi, hiotaan ja kehitetään edelleen niiden kykyä tuottaa käyttökelpoisia tuloksia ja konkreettisia vaikutuksia. Älykkääseen erikoistumiseen perustuvan, EU:n alueellisiin kumppanuuksiin ja yhteistoimintaan myöntämän rahoituksen ansiosta niistä voi kehkeytyä eurooppalaisen rajatylittävän innovoinnin kulmakiviä ja yhteiskunnallisen innovaation alueellisia lähtöalustoja.

| 6. | Paradigman muutos: Digitalisaatio on jo nyt aikaansaanut kaikenläpäisevän muutoksen. Alue- ja paikallistason päättäjien tulisi hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia – palveluprosessien uudistus kuuluu työlistan kärkeen. Lisäksi on edistettävä digitaalipalvelujen levittämistä laajasti julkisella sektorilla, kaikkien kansalaisten tietoyhteiskuntataitojen (e-skills) kehittymistä sekä mobiileja sovelluksia tuottavaa startup- ja kasvuyrittäjyyttä. |
| --- | --- |

6.

Paradigman muutos: Digitalisaatio on jo nyt aikaansaanut kaikenläpäisevän muutoksen. Alue- ja paikallistason päättäjien tulisi hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia – palveluprosessien uudistus kuuluu työlistan kärkeen. Lisäksi on edistettävä digitaalipalvelujen levittämistä laajasti julkisella sektorilla, kaikkien kansalaisten tietoyhteiskuntataitojen (e-skills) kehittymistä sekä mobiileja sovelluksia tuottavaa startup- ja kasvuyrittäjyyttä.

| 7. | Digitalisaatio on muutoksen liikkeelle paneva voima, ja siirtyminen digitaalipalveluihin etenee kiihtyvää vauhtia. Uusien liiketoimintaekosysteemien ja arvo-areenain pontimena on useissa tapauksissa uudenlainen kuluttajakäyttäytyminen, mikä on käyttäjälähtöisen suunnittelun ja avoimuuden aikaansaannosta. Ne ovat haaste vanhan, analogian aikakauden perua oleville ylhäältä alaspäin rakentuville malleille. Digitalisaation myötä palvelujen kehittäminen käy entistäkin globaalimmaksi, ja Eurooppa ei ole parhaassa mahdollisessa asemassa tässä globaalissa kilpajuoksussa: me emme ole johdossa. |
| --- | --- |

7.

Digitalisaatio on muutoksen liikkeelle paneva voima, ja siirtyminen digitaalipalveluihin etenee kiihtyvää vauhtia. Uusien liiketoimintaekosysteemien ja arvo-areenain pontimena on useissa tapauksissa uudenlainen kuluttajakäyttäytyminen, mikä on käyttäjälähtöisen suunnittelun ja avoimuuden aikaansaannosta. Ne ovat haaste vanhan, analogian aikakauden perua oleville ylhäältä alaspäin rakentuville malleille. Digitalisaation myötä palvelujen kehittäminen käy entistäkin globaalimmaksi, ja Eurooppa ei ole parhaassa mahdollisessa asemassa tässä globaalissa kilpajuoksussa: me emme ole johdossa.

| 8. | Pilviteknologiat mahdollistavat parhaiden palvelujen käyttämisen ajasta ja paikasta riippumatta. Tämä palvelujen kehittämisen ja tuottamisen tapa korvaa jo lähivuosina merkittävän osan perinteisistä palveluista, joissa ”itse paikalla oleminen” on palveluita määrittävä perustekijä. Enää ei tarvita atk-laitteistoja ”joka nurkkaan”. Kyse on suurelta osin myös yritysten, julkishallinnon ja muiden yhteisöjen tieto- ja viestintätekniikan palvelujen ja globaalin verkkotyöskentelyn johtamisesta ja kehittämisestä. Tätä kehitystä, jota kuvataan käsitteellä e-leadership, tulisi komission edistää aktiivisin kumppanuusohjelmin. |
| --- | --- |

8.

Pilviteknologiat mahdollistavat parhaiden palvelujen käyttämisen ajasta ja paikasta riippumatta. Tämä palvelujen kehittämisen ja tuottamisen tapa korvaa jo lähivuosina merkittävän osan perinteisistä palveluista, joissa ”itse paikalla oleminen” on palveluita määrittävä perustekijä. Enää ei tarvita atk-laitteistoja ”joka nurkkaan”. Kyse on suurelta osin myös yritysten, julkishallinnon ja muiden yhteisöjen tieto- ja viestintätekniikan palvelujen ja globaalin verkkotyöskentelyn johtamisesta ja kehittämisestä. Tätä kehitystä, jota kuvataan käsitteellä e-leadership, tulisi komission edistää aktiivisin kumppanuusohjelmin.

| 9. | Pienillä korjauksilla ja tavanomaisella hallinnoinnilla emme kykene ratkaisemaan yhteiskunnan haasteita. Uudistumispääoman lisääminen on kriittinen menestystekijä: luovuus, innovaatiot sekä uskallus uudistaa ja uudistua ovat myös paikallisen ja alueellisen päätöksentekijän menestyksen avaimia. Samalla on helpotettava julkishallintojen toimintaa, jotta ne voisivat jättää enemmän liikkumavaraa vastuuhenkilöiden luovuuden hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

9.

Pienillä korjauksilla ja tavanomaisella hallinnoinnilla emme kykene ratkaisemaan yhteiskunnan haasteita. Uudistumispääoman lisääminen on kriittinen menestystekijä: luovuus, innovaatiot sekä uskallus uudistaa ja uudistua ovat myös paikallisen ja alueellisen päätöksentekijän menestyksen avaimia. Samalla on helpotettava julkishallintojen toimintaa, jotta ne voisivat jättää enemmän liikkumavaraa vastuuhenkilöiden luovuuden hyödyntämiseen.

| 10. | Alueellisen innovaatiopolitiikan ytimessä on motivoitunut ihminen. Ihmiset luovat innovaatiot, ja siksi innovointi on ennen kaikkea inhimillinen ja sosiaalinen prosessi. Innovaatioihin vaikuttavat suhteet eivät rajoitu ainoastaan organisaation rajojen sisäpuolelle, vaan usein merkittävimmät sysäykset innovaatioprosessin eri vaiheissa syntyvät moninaisissa rajapinnoissa inhimillisen vuorovaikutuksen kautta. |
| --- | --- |

10.

Alueellisen innovaatiopolitiikan ytimessä on motivoitunut ihminen. Ihmiset luovat innovaatiot, ja siksi innovointi on ennen kaikkea inhimillinen ja sosiaalinen prosessi. Innovaatioihin vaikuttavat suhteet eivät rajoitu ainoastaan organisaation rajojen sisäpuolelle, vaan usein merkittävimmät sysäykset innovaatioprosessin eri vaiheissa syntyvät moninaisissa rajapinnoissa inhimillisen vuorovaikutuksen kautta.

| 11. | Tutkimuksen tulisi vastata sekä lyhyen että pitkän aikavälin tarpeisiin. Vain pieni osa kaupungeista, yrityksistä ja muista yhteisöistä käyttää optimaalisesti tutkimuksen tuotoksia. Toki on huomautettava myös, että vain pieni osa tutkijoista osaa tehdä osaamisensa ja tutkimustuloksensa kiinnostavaksi ja käyttökelpoiseksi julkishallinnolle, yritystoiminnalle ja muille näiden ratkoessa haasteitaan. Euroopan onkin tehtävä merkittäviä toimintakulttuurin muutoksia ja kohdennettava rahoitusta uudelleen siten, että uusin tutkimustieto saadaan aktiiviseen käyttöön paikallis- ja aluetasolla. AK:n mielestä pk-yritykset ovat tärkeä katalysaattori tuotaessa tutkimustuloksia markkinoille tekemällä niistä käytännön sovelluksia. Komitean näkemyksen mukaan on tarpeen helpottaa pk-yritysten rahoituksen saantia investoimalla yritysten perustamiseen, tarjoamalla riskipääomaa ja yksinkertaistamalla sääntelyä. |
| --- | --- |

11.

Tutkimuksen tulisi vastata sekä lyhyen että pitkän aikavälin tarpeisiin. Vain pieni osa kaupungeista, yrityksistä ja muista yhteisöistä käyttää optimaalisesti tutkimuksen tuotoksia. Toki on huomautettava myös, että vain pieni osa tutkijoista osaa tehdä osaamisensa ja tutkimustuloksensa kiinnostavaksi ja käyttökelpoiseksi julkishallinnolle, yritystoiminnalle ja muille näiden ratkoessa haasteitaan. Euroopan onkin tehtävä merkittäviä toimintakulttuurin muutoksia ja kohdennettava rahoitusta uudelleen siten, että uusin tutkimustieto saadaan aktiiviseen käyttöön paikallis- ja aluetasolla. AK:n mielestä pk-yritykset ovat tärkeä katalysaattori tuotaessa tutkimustuloksia markkinoille tekemällä niistä käytännön sovelluksia. Komitean näkemyksen mukaan on tarpeen helpottaa pk-yritysten rahoituksen saantia investoimalla yritysten perustamiseen, tarjoamalla riskipääomaa ja yksinkertaistamalla sääntelyä.

| 12. | Tutkimuksen siirtäminen kohdennetusti käytäntöön edellyttää hyvää vastavuoroista ymmärrystä siitä, mitä tutkimusta tehdään, mitä aiheita käsitellään ja miten kulloistakin aihetta koskeva tutkimus voi vaikuttaa paikallisiin ja alueellisiin kysymyksiin. Tähän tarvitaan uudenlaista osaamiskolmiota, jolla kytketään tutkimus- ja tiedemaailma liike-elämään ja hallintoon tietynlaisen vuorovaikutteisen välittäjäpalvelun avulla. Tämä edellyttää EU:n osaamiskolmion käsitteen kehittämistä edelleen ja sen aktiivista täytäntöönpanoa vahvistettaessa yliopistojen yhteiskunnallista roolia. |
| --- | --- |

12.

Tutkimuksen siirtäminen kohdennetusti käytäntöön edellyttää hyvää vastavuoroista ymmärrystä siitä, mitä tutkimusta tehdään, mitä aiheita käsitellään ja miten kulloistakin aihetta koskeva tutkimus voi vaikuttaa paikallisiin ja alueellisiin kysymyksiin. Tähän tarvitaan uudenlaista osaamiskolmiota, jolla kytketään tutkimus- ja tiedemaailma liike-elämään ja hallintoon tietynlaisen vuorovaikutteisen välittäjäpalvelun avulla. Tämä edellyttää EU:n osaamiskolmion käsitteen kehittämistä edelleen ja sen aktiivista täytäntöönpanoa vahvistettaessa yliopistojen yhteiskunnallista roolia.

| 13. | Tieteellinen ja teknologinen tutkimus sekä siihen perustuvien ideoiden aktiivinen soveltaminen mahdollistavat edelläkävijyyden. Samalla on innovaationäkökulmaa laajennettava teknologisista innovaatioista prosessi-, liiketoiminta-, palvelu- ja designinnovaatioihin, yhteisöjen toimintakulttuuria uudistaviin julkisen sektorin innovaatioihin ja sosiaalisiin innovaatioihin sekä laajempia toimintoja ja rakenteita uudistaviin yhteiskunnallisiin innovaatioihin. Tähänastista laajemman innovaatioajattelun sisäistäminen yritystoiminnan lisäksi myös julkisella sektorilla on välttämätöntä. |
| --- | --- |

13.

Tieteellinen ja teknologinen tutkimus sekä siihen perustuvien ideoiden aktiivinen soveltaminen mahdollistavat edelläkävijyyden. Samalla on innovaationäkökulmaa laajennettava teknologisista innovaatioista prosessi-, liiketoiminta-, palvelu- ja designinnovaatioihin, yhteisöjen toimintakulttuuria uudistaviin julkisen sektorin innovaatioihin ja sosiaalisiin innovaatioihin sekä laajempia toimintoja ja rakenteita uudistaviin yhteiskunnallisiin innovaatioihin. Tähänastista laajemman innovaatioajattelun sisäistäminen yritystoiminnan lisäksi myös julkisella sektorilla on välttämätöntä.

| 14. | Koska julkinen sektori on eräillä alueilla ja etenkin maaseutualueilla muutoksen liikkeellepaneva voima sekä merkittävä tekijä paikallisväestön tietoisuuden lisäämisessä, näillä alueilla on kiinnitettävä erityistä huomiota innovaatioon julkisella sektorilla sekä julkisten laitosten hallintoprosessin uudistamiseen. Näin kyseiset alueet voivat saada muut kiinni. |
| --- | --- |

14.

Koska julkinen sektori on eräillä alueilla ja etenkin maaseutualueilla muutoksen liikkeellepaneva voima sekä merkittävä tekijä paikallisväestön tietoisuuden lisäämisessä, näillä alueilla on kiinnitettävä erityistä huomiota innovaatioon julkisella sektorilla sekä julkisten laitosten hallintoprosessin uudistamiseen. Näin kyseiset alueet voivat saada muut kiinni.

| 15. | Tietämyksen kierrätystalous (circular economy for knowledge): EU:n komission ja kansallisten tutkimus- ja innovaatiorahoittajien ohjelmien ja projektien tulokset on saatava uusiokäyttöön. |
| --- | --- |

15.

Tietämyksen kierrätystalous (circular economy for knowledge): EU:n komission ja kansallisten tutkimus- ja innovaatiorahoittajien ohjelmien ja projektien tulokset on saatava uusiokäyttöön.

| 16. | Kierrätystalous on taloutta, jossa tavaraa ei heitetä pois tai hukata, vaan sen annetaan kiertää ja tulla käytetyksi uudelleen siten, että sen arvo ei häviä vaan kasvaa. Ilmaus juontuu kestävän kehityksen seuraavan sukupolven käsitteistöä koskevasta uudenlaisesta ajattelusta. Tietämyksen kierrätystaloudessa tutkimusohjelmien ja loppuunvietyjen hankkeiden tulokset – ideat, havainnot, suositukset, materiaalit, menettelytavat, käytännön ehdotukset, prototyypit ja keksinnöt – on mahdollista löytää uudelleen, ottaa tarkasteltavaksi ja ryhtyä soveltamaan niitä meneillään olevissa ohjelmissa ja hankkeissa aiheeseen liittyvillä ja asiaankuuluvilla aloilla. Komitea ottaa tässäkin esiin biotalouden sekä tieto- ja viestintäteknologian alueille ja kunnille tarjoamat taloudelliset ja innovointimahdollisuudet; biotalous sekä tieto- ja viestintäteknologia ovat älykkään ja vihreän kasvun keskeisiä tekijöitä. (1) |
| --- | --- |

16.

Kierrätystalous on taloutta, jossa tavaraa ei heitetä pois tai hukata, vaan sen annetaan kiertää ja tulla käytetyksi uudelleen siten, että sen arvo ei häviä vaan kasvaa. Ilmaus juontuu kestävän kehityksen seuraavan sukupolven käsitteistöä koskevasta uudenlaisesta ajattelusta. Tietämyksen kierrätystaloudessa tutkimusohjelmien ja loppuunvietyjen hankkeiden tulokset – ideat, havainnot, suositukset, materiaalit, menettelytavat, käytännön ehdotukset, prototyypit ja keksinnöt – on mahdollista löytää uudelleen, ottaa tarkasteltavaksi ja ryhtyä soveltamaan niitä meneillään olevissa ohjelmissa ja hankkeissa aiheeseen liittyvillä ja asiaankuuluvilla aloilla. Komitea ottaa tässäkin esiin biotalouden sekä tieto- ja viestintäteknologian alueille ja kunnille tarjoamat taloudelliset ja innovointimahdollisuudet; biotalous sekä tieto- ja viestintäteknologia ovat älykkään ja vihreän kasvun keskeisiä tekijöitä. (1)

| 17. | Edettäessä kohti tietämyksen kierrätystaloutta voisivat kansalliset rahoituselimet palata tarkastelemaan uudelleen viimeisten 5–10 vuoden aikana päättyneiden hankkeiden tuottamia tuloksia avatakseen tämän aarteiston uudelleenkäytettäväksi alueellisissa ja valtakunnallisissa yhteyksissä. Komission pääosastot voisivat menetellä samoin ja saattaa tulokset laajemmin käytettäviksi lukuisilla eri aloilla, jotta kyetään vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Toimintapolitiikan laatijoiden ja hankeryhmien huomio voitaisiin kiinnittää välittömämmin yliopistoissa tehtävän tutkimuksen käyttökelpoisuuteen heidän näkökulmastaan. Kaikilla edellä mainituilla aloilla saavutettuja tuloksia voitaisiin tarkastella ajatellen niiden sopivuutta alue- ja paikallistason tarpeisiin ja jalostaa ja viimeistellä uusia ideoita, materiaaleja ja menetelmiä sovellettavaksi alueellisten innovaatioekosysteemien kehittämiseen kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

17.

Edettäessä kohti tietämyksen kierrätystaloutta voisivat kansalliset rahoituselimet palata tarkastelemaan uudelleen viimeisten 5–10 vuoden aikana päättyneiden hankkeiden tuottamia tuloksia avatakseen tämän aarteiston uudelleenkäytettäväksi alueellisissa ja valtakunnallisissa yhteyksissä. Komission pääosastot voisivat menetellä samoin ja saattaa tulokset laajemmin käytettäviksi lukuisilla eri aloilla, jotta kyetään vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Toimintapolitiikan laatijoiden ja hankeryhmien huomio voitaisiin kiinnittää välittömämmin yliopistoissa tehtävän tutkimuksen käyttökelpoisuuteen heidän näkökulmastaan. Kaikilla edellä mainituilla aloilla saavutettuja tuloksia voitaisiin tarkastella ajatellen niiden sopivuutta alue- ja paikallistason tarpeisiin ja jalostaa ja viimeistellä uusia ideoita, materiaaleja ja menetelmiä sovellettavaksi alueellisten innovaatioekosysteemien kehittämiseen kaikkialla Euroopassa.

| 18. | Aktiivinen innostava ilmapiiri saadaan aikaan monen tekijän yhteisvaikutuksena. Innovatiiviset ihmiset tulevat mielellään osallistumaan, kunhan tapahtumissa, projekteissa ja toiminnassa yleensäkin käytetään TKI-toiminnan hyviä konsepteja, menetelmiä ja uutuutta osoittavia tehokkaita sovelluksia. |
| --- | --- |

18.

Aktiivinen innostava ilmapiiri saadaan aikaan monen tekijän yhteisvaikutuksena. Innovatiiviset ihmiset tulevat mielellään osallistumaan, kunhan tapahtumissa, projekteissa ja toiminnassa yleensäkin käytetään TKI-toiminnan hyviä konsepteja, menetelmiä ja uutuutta osoittavia tehokkaita sovelluksia.

| 19. | Kaikissa ihmisten välisissä toiminnoissa on epävarmuustekijöitä, epäilyjä ja jännitteitä. Tavoitteena on muokata erityisesti jännitteitä siten, että ne toimivat luovuuden ja innovatiivisuuden lähteinä ja noudattavat oppivan organisaation (learning organisation) periaatteita. Uuden luomisen prosessi tehdään tällöin näkyväksi luovaksi jännitteeksi (creative tension), jonka avulla voidaan muuttaa toimintaa systeemeissä tai systeemejä kokonaisuudessaan. Tärkeitä ovat menetelmät ja konseptit, joilla voidaan kasvattaa oppimiseen määrää, nostaa sen laatua ja parantaa kestävää sosiaalista kehitystä. Tärkeiksi nousevia käsitteitä ovat tiedon hyväksikäytön (knowledge exploitation) ja osaamiskapasiteetin kasvattamisen (capacity building) prosessit, organisatorisen oppimisen uutta luovat muodot exploitation in organisational learning) sekä tutkimus ja yhdessä tapahtuva uuden luominen (exploration and knowledge co-creation). |
| --- | --- |

19.

Kaikissa ihmisten välisissä toiminnoissa on epävarmuustekijöitä, epäilyjä ja jännitteitä. Tavoitteena on muokata erityisesti jännitteitä siten, että ne toimivat luovuuden ja innovatiivisuuden lähteinä ja noudattavat oppivan organisaation (learning organisation) periaatteita. Uuden luomisen prosessi tehdään tällöin näkyväksi luovaksi jännitteeksi (creative tension), jonka avulla voidaan muuttaa toimintaa systeemeissä tai systeemejä kokonaisuudessaan. Tärkeitä ovat menetelmät ja konseptit, joilla voidaan kasvattaa oppimiseen määrää, nostaa sen laatua ja parantaa kestävää sosiaalista kehitystä. Tärkeiksi nousevia käsitteitä ovat tiedon hyväksikäytön (knowledge exploitation) ja osaamiskapasiteetin kasvattamisen (capacity building) prosessit, organisatorisen oppimisen uutta luovat muodot exploitation in organisational learning) sekä tutkimus ja yhdessä tapahtuva uuden luominen (exploration and knowledge co-creation).

| 20. | Alueet tarvitsevat uusia areenoita innovoinnin edellyttämän yhteisen luomistyön keskittymiksi. Niitä voitaisiin kuvata käsitteillä innovation garden (”innovaation puutarha”) ja challenge platform (”haasteiden alusta”), jotka yhdessä muodostavat synnyttävien työtilojen prototyyppejä. Niitä tarvitaan ratkaisemaan haasteita – pienistä paikallisista haasteista globaalin tason suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tätä varten tarvitaan TKI-toimintaa, jolla pilotoidaan ja tehdään prototyyppejä (1) fyysiset, henkiset ja virtuaaliset ulottuvuudet omaavat tilakokonaisuudet ja (2) haasteiden ratkaisemiseen tarvittavat orkestroinnin ja tiedon hallinnan työkalupakit. |
| --- | --- |

20.

Alueet tarvitsevat uusia areenoita innovoinnin edellyttämän yhteisen luomistyön keskittymiksi. Niitä voitaisiin kuvata käsitteillä innovation garden (”innovaation puutarha”) ja challenge platform (”haasteiden alusta”), jotka yhdessä muodostavat synnyttävien työtilojen prototyyppejä. Niitä tarvitaan ratkaisemaan haasteita – pienistä paikallisista haasteista globaalin tason suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tätä varten tarvitaan TKI-toimintaa, jolla pilotoidaan ja tehdään prototyyppejä (1) fyysiset, henkiset ja virtuaaliset ulottuvuudet omaavat tilakokonaisuudet ja (2) haasteiden ratkaisemiseen tarvittavat orkestroinnin ja tiedon hallinnan työkalupakit.

| 21. | Aikoinaan erinomaiseksi havaittu Triple Helix -yhteistyö ei enää ole riittävän dynaaminen kyetäkseen vastaamaan uusiin haasteisiin; nyt tarvitaan vähintään Quadruple Helix -yhteistyötä, jossa yhteisö on neljäs toimija. Tätä lähestymistapaa on ajanmukaistettava. Tämän toimintakonseptin ja -kulttuurin modernisointi edellyttää syvällistä paneutumista alueellisten innovaatioekosysteemien toimintaan. |
| --- | --- |

21.

Aikoinaan erinomaiseksi havaittu Triple Helix -yhteistyö ei enää ole riittävän dynaaminen kyetäkseen vastaamaan uusiin haasteisiin; nyt tarvitaan vähintään Quadruple Helix -yhteistyötä, jossa yhteisö on neljäs toimija. Tätä lähestymistapaa on ajanmukaistettava. Tämän toimintakonseptin ja -kulttuurin modernisointi edellyttää syvällistä paneutumista alueellisten innovaatioekosysteemien toimintaan.

| 22. | Euroopan kannalta on erittäin tärkeää tutkia alueellisia innovaatioekosysteemejä sekä niissä uusien dynaamisten innovaatiotoimintaa vauhdittavien yhteisöjen ja instituutioiden roolia, merkitystä, toimintaa, tilaratkaisuja ja menestymisen edellytyksiä (success enablers). Uudet innovaatioinstituutiot kohdistavat päähuomionsa kuluttaja-/käyttäjäkeskeisen kehitystyön (user centric design), eri tahojen yhteisen luomistyön (co-creation) ja nopean pilotoinnin (rapid piloting) vaatimaan uuteen ajattelutapaan ja ilmapiiriin. |
| --- | --- |

22.

Euroopan kannalta on erittäin tärkeää tutkia alueellisia innovaatioekosysteemejä sekä niissä uusien dynaamisten innovaatiotoimintaa vauhdittavien yhteisöjen ja instituutioiden roolia, merkitystä, toimintaa, tilaratkaisuja ja menestymisen edellytyksiä (success enablers). Uudet innovaatioinstituutiot kohdistavat päähuomionsa kuluttaja-/käyttäjäkeskeisen kehitystyön (user centric design), eri tahojen yhteisen luomistyön (co-creation) ja nopean pilotoinnin (rapid piloting) vaatimaan uuteen ajattelutapaan ja ilmapiiriin.

| 23. | Nämä uudet instituutiot, joista useimmat on perustettu vasta viime vuosina, ovat toiminnaltaan joustavia yhdessätekemisen yhteisöjä, kuten hautomot ja kiihdyttimet (incubators and accelerators), elävät laboratoriot (living labs), yrittäjyysyhteisöt (entrepreneurial hubs), kehityksen laboratoriot (development labs), sosiaalisen innovoinnin laboratoriot (social innovation labs), Fablab-työpajat (fabrication labs), yhteiskunnallisen innovoinnin leirit (societal innovation learning camps), tulevaisuuskeskukset (future centers). Nämä toimivat useimmiten yliopistojen, kuntien ja yritysten yhteisyhteisöinä. Näissä yhdistyvät uudet avoimet toimintatavat, sosiaalisen median hyödyntäminen, uudet tekijänoikeus- ja rahoituskäytännöt, laaja sidosryhmäverkosto ja yrittäjyys. |
| --- | --- |

23.

Nämä uudet instituutiot, joista useimmat on perustettu vasta viime vuosina, ovat toiminnaltaan joustavia yhdessätekemisen yhteisöjä, kuten hautomot ja kiihdyttimet (incubators and accelerators), elävät laboratoriot (living labs), yrittäjyysyhteisöt (entrepreneurial hubs), kehityksen laboratoriot (development labs), sosiaalisen innovoinnin laboratoriot (social innovation labs), Fablab-työpajat (fabrication labs), yhteiskunnallisen innovoinnin leirit (societal innovation learning camps), tulevaisuuskeskukset (future centers). Nämä toimivat useimmiten yliopistojen, kuntien ja yritysten yhteisyhteisöinä. Näissä yhdistyvät uudet avoimet toimintatavat, sosiaalisen median hyödyntäminen, uudet tekijänoikeus- ja rahoituskäytännöt, laaja sidosryhmäverkosto ja yrittäjyys.

| 24. | Innovatiivisia julkisia hankintoja koskevien menettelyjen yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää niiden aktiivisen käytön edistämiseksi. Koko Euroopassa ja muualla maailmassa on olemassa esimerkkejä onnistuneista yksinkertaistamistoimista. Niitä tulisi tutkia, mukauttaa, käyttää prototyyppeinä ja soveltaa. |
| --- | --- |

24.

Innovatiivisia julkisia hankintoja koskevien menettelyjen yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää niiden aktiivisen käytön edistämiseksi. Koko Euroopassa ja muualla maailmassa on olemassa esimerkkejä onnistuneista yksinkertaistamistoimista. Niitä tulisi tutkia, mukauttaa, käyttää prototyyppeinä ja soveltaa.

III   SUURIIN YHTEISKUNNALLISIIN HAASTEISIIN VASTAAMINEN ALUETASOLLA

| 25. | Keskustelut suurista yhteiskunnallisista haasteista vaikuttavat usein liian abstrakteilta, ja ne tuntuvat olevan kaukana keskeisten sidosryhmien – paikallis- ja alueviranomaisten, pk-yritysten ja tavallisten ihmisten – käytännön huolenaiheista kaikkialla Euroopassa. Euroopan innovointivoima on kuitenkin juuri täällä. Suuret haasteet on nimenomaan nivottava paikallis- ja aluetason haastaviin kysymyksiin ja ratkaistava tällä tasolla. Näin vahvistetaan paikallista innovatiivisuutta ja otetaan käyttöön valtava määrä käyttämätöntä potentiaalia ja kollektiivista älykkyyttä. Kansalaiset eivät vain hyödy innovoinnista, he ovat innovointiprosessin keskeisiä toimijoita. On keskityttävä enemmän siihen, miksi tämä muutostarve on todellinen ja miten se motivoi ja kannustaa innovaation tielle lähteviä. Alueilla on luotava yhteiskunnallisia ohjelmia, joissa hyödynnetään digitalisaation mahdollistamaa vuoropuhelua ja yhteistoimintaa ja joilla pyritään tarpeelliseen yhteiskunnalliseen muutokseen. Jokaista tulee kannustaa suurten yhteiskunnallisten epäkohtien poistamiseen ja työskentelemään uraauurtavan muutoksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

25.

Keskustelut suurista yhteiskunnallisista haasteista vaikuttavat usein liian abstrakteilta, ja ne tuntuvat olevan kaukana keskeisten sidosryhmien – paikallis- ja alueviranomaisten, pk-yritysten ja tavallisten ihmisten – käytännön huolenaiheista kaikkialla Euroopassa. Euroopan innovointivoima on kuitenkin juuri täällä. Suuret haasteet on nimenomaan nivottava paikallis- ja aluetason haastaviin kysymyksiin ja ratkaistava tällä tasolla. Näin vahvistetaan paikallista innovatiivisuutta ja otetaan käyttöön valtava määrä käyttämätöntä potentiaalia ja kollektiivista älykkyyttä. Kansalaiset eivät vain hyödy innovoinnista, he ovat innovointiprosessin keskeisiä toimijoita. On keskityttävä enemmän siihen, miksi tämä muutostarve on todellinen ja miten se motivoi ja kannustaa innovaation tielle lähteviä. Alueilla on luotava yhteiskunnallisia ohjelmia, joissa hyödynnetään digitalisaation mahdollistamaa vuoropuhelua ja yhteistoimintaa ja joilla pyritään tarpeelliseen yhteiskunnalliseen muutokseen. Jokaista tulee kannustaa suurten yhteiskunnallisten epäkohtien poistamiseen ja työskentelemään uraauurtavan muutoksen aikaansaamiseksi.

| 26. | Alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan ohjelmia, joiden avulla suuret yhteiskunnalliset haasteet voidaan siirtää valtakunnalliselle, alueelliselle ja paikalliselle tasolle: Miten suuret yhteiskunnalliset haasteet muutetaan kansallisiksi tarpeiksi? Alueellisiksi painopisteiksi? Paikallisiksi kysymyksiksi? Tällaisten Horisontti 2020 -puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien puitteissa toteutettavien ohjelmien olisi tarjottava kansalaisille ja pienyrityksille mahdollisuus kertoa komissiolle, mitkä heidän haasteensa ovat, sekä asetettava käyttöön välineitä (menetelmiä, innovaatiota edistäviä toimintaympäristöjä, välittäjiä), joiden avulla kyseiset paikalliset haasteet voidaan muuntaa innovatiivisiksi ohjelmiksi asianmukaisella tasolla. Tämän toteuttamiseksi keskeinen menetelmä on pikamallinnus (rapid prototyping). |
| --- | --- |

26.

Alueiden komitea kehottaa komissiota laatimaan ohjelmia, joiden avulla suuret yhteiskunnalliset haasteet voidaan siirtää valtakunnalliselle, alueelliselle ja paikalliselle tasolle: Miten suuret yhteiskunnalliset haasteet muutetaan kansallisiksi tarpeiksi? Alueellisiksi painopisteiksi? Paikallisiksi kysymyksiksi? Tällaisten Horisontti 2020 -puiteohjelman ja muiden EU:n ohjelmien puitteissa toteutettavien ohjelmien olisi tarjottava kansalaisille ja pienyrityksille mahdollisuus kertoa komissiolle, mitkä heidän haasteensa ovat, sekä asetettava käyttöön välineitä (menetelmiä, innovaatiota edistäviä toimintaympäristöjä, välittäjiä), joiden avulla kyseiset paikalliset haasteet voidaan muuntaa innovatiivisiksi ohjelmiksi asianmukaisella tasolla. Tämän toteuttamiseksi keskeinen menetelmä on pikamallinnus (rapid prototyping).

| 27. | Alueiden komitea ehdottaa Euroopan eri alueilla toteutettavia kokeiluja ja pikamallinnuksen erityistoimia kulloistakin suurta yhteiskunnallista haastetta varten yhteenliitetyn yhteisoppimisen ohjelman (co-learning programme) puitteissa. Lisäksi tulee vahvistaa älykkäiden kaupunkien verkostoitumista (connected smart cities) kokeellisen innovoinnin ja oppimisen edistämiseksi). Euroopassa tarvitaan pioneerikaupunkeja sekä hyviä innovatiivisuutta edistäviä kumppanuusohjelmia, joilla varmistetaan kaikkien alueiden kehittyminen niiden nykytilasta riippumatta. Tämä edellyttää sitä, että haasteet muunnetaan alue- ja paikallistason keskeisiksi kysymyksiksi, jotta niitä voidaan käsitellä uutta luovina muutosprosesseina paikallistasolla. Osallistuvien alueiden kesken vaihdettaisiin oppimista ja kokemuksia, ja ne koottaisiin pikaraportoinnin avulla selkeän näytemateriaalin kera helposti ymmärrettävällä kielellä myös muiden aktiiviseen käyttöön. Yhdellä alueella toteutettuja ratkaisuja voitaisiin sitten testata ja validoida muilla osallistuvilla alueilla sekä levittää tuloksekkaat ratkaisut toteutettavaksi Euroopan eri alueilla. Näiden toimien olennaisia piirteitä ovat joustavuus ja hyvä paikallinen sovellettavuus siten, että yritysten, oppilaitosten, viranomaisten ja muiden osapuolien hallinnollinen taakka pienenee. |
| --- | --- |

27.

Alueiden komitea ehdottaa Euroopan eri alueilla toteutettavia kokeiluja ja pikamallinnuksen erityistoimia kulloistakin suurta yhteiskunnallista haastetta varten yhteenliitetyn yhteisoppimisen ohjelman (co-learning programme) puitteissa. Lisäksi tulee vahvistaa älykkäiden kaupunkien verkostoitumista (connected smart cities) kokeellisen innovoinnin ja oppimisen edistämiseksi). Euroopassa tarvitaan pioneerikaupunkeja sekä hyviä innovatiivisuutta edistäviä kumppanuusohjelmia, joilla varmistetaan kaikkien alueiden kehittyminen niiden nykytilasta riippumatta. Tämä edellyttää sitä, että haasteet muunnetaan alue- ja paikallistason keskeisiksi kysymyksiksi, jotta niitä voidaan käsitellä uutta luovina muutosprosesseina paikallistasolla. Osallistuvien alueiden kesken vaihdettaisiin oppimista ja kokemuksia, ja ne koottaisiin pikaraportoinnin avulla selkeän näytemateriaalin kera helposti ymmärrettävällä kielellä myös muiden aktiiviseen käyttöön. Yhdellä alueella toteutettuja ratkaisuja voitaisiin sitten testata ja validoida muilla osallistuvilla alueilla sekä levittää tuloksekkaat ratkaisut toteutettavaksi Euroopan eri alueilla. Näiden toimien olennaisia piirteitä ovat joustavuus ja hyvä paikallinen sovellettavuus siten, että yritysten, oppilaitosten, viranomaisten ja muiden osapuolien hallinnollinen taakka pienenee.

| 28. | Alueiden komitea korostaa alueiden päätöksentekijöille, että tämä lähestymistapa sekä koheesio- ja paikallisrahoituksen käyttö synergiassa EU:n ohjelmien kanssa tuottaa käytännön innovaatioita, joita voidaan soveltaa kaikkialla Euroopassa. Näin myös lisätään paikallista innovatiivisuutta ja autetaan luomaan innovointikulttuuria koko Euroopassa. |
| --- | --- |

28.

Alueiden komitea korostaa alueiden päätöksentekijöille, että tämä lähestymistapa sekä koheesio- ja paikallisrahoituksen käyttö synergiassa EU:n ohjelmien kanssa tuottaa käytännön innovaatioita, joita voidaan soveltaa kaikkialla Euroopassa. Näin myös lisätään paikallista innovatiivisuutta ja autetaan luomaan innovointikulttuuria koko Euroopassa.

| 29. | Yliopistoilla on ratkaiseva rooli tässä kehityksessä. Valitettavasti resurssien vähentyessä yliopistot ”kiristävät vyötään” ja palaavat perinteisiin opetus- ja tutkimusmalleihinsa. Ulkoinen toiminta vaikuttaa jäävän taka-alalle. AK painottaa toimintaa, jolla yliopistoja kannustetaan omaksumaan vahva yhteiskunnallinen rooli ja valmistelemaan opastus- ja oppimismalleja tarpeellisia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia muutosprosesseja varten. |
| --- | --- |

29.

Yliopistoilla on ratkaiseva rooli tässä kehityksessä. Valitettavasti resurssien vähentyessä yliopistot ”kiristävät vyötään” ja palaavat perinteisiin opetus- ja tutkimusmalleihinsa. Ulkoinen toiminta vaikuttaa jäävän taka-alalle. AK painottaa toimintaa, jolla yliopistoja kannustetaan omaksumaan vahva yhteiskunnallinen rooli ja valmistelemaan opastus- ja oppimismalleja tarpeellisia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia muutosprosesseja varten.

IV   ÄLYKÄS ERIKOISTUMINEN

| 30. | EU:n neuvosto on etenkin innovaatiounionia käsittelevissä päätelmissään korostanut älykkään erikoistumisen roolia, joka kytkeytyy Eurooppa 2020 -strategian poliittiseen kehykseen. EU:n oppaassa älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) kyseiset strategiat määritellään integroiduiksi paikkakohtaisiksi taloudellisiksi muutossuunnitelmiksi. |
| --- | --- |

30.

EU:n neuvosto on etenkin innovaatiounionia käsittelevissä päätelmissään korostanut älykkään erikoistumisen roolia, joka kytkeytyy Eurooppa 2020 -strategian poliittiseen kehykseen. EU:n oppaassa älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) kyseiset strategiat määritellään integroiduiksi paikkakohtaisiksi taloudellisiksi muutossuunnitelmiksi.

| 31. | Alueiden komitea painottaa, että älykäs erikoistuminen on innovaatiopohjaisen kasvun aluepoliittinen kehys. Älykkään erikoistumisen erottaa perinteisistä teollisuus- ja innovointipolitiikoista etenkin ”yrittäjyyslähtöiseksi oivaltamiseksi” määritelty prosessi, eli interaktiivinen prosessi, jossa markkinavoimat ja yksityissektori löytävät ja tuottavat informaatiota uusista toimista, ja julkinen valta arvioi tuloksia ja antaa voimakkaan tukensa toimijoille, jotka kykenevät parhaiten hyödyntämään potentiaalia. Älykkään erikoistumisen strategiat perustuvat perinteisiä teollisuuspolitiikkoja huomattavasti enemmän alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan. |
| --- | --- |

31.

Alueiden komitea painottaa, että älykäs erikoistuminen on innovaatiopohjaisen kasvun aluepoliittinen kehys. Älykkään erikoistumisen erottaa perinteisistä teollisuus- ja innovointipolitiikoista etenkin ”yrittäjyyslähtöiseksi oivaltamiseksi” määritelty prosessi, eli interaktiivinen prosessi, jossa markkinavoimat ja yksityissektori löytävät ja tuottavat informaatiota uusista toimista, ja julkinen valta arvioi tuloksia ja antaa voimakkaan tukensa toimijoille, jotka kykenevät parhaiten hyödyntämään potentiaalia. Älykkään erikoistumisen strategiat perustuvat perinteisiä teollisuuspolitiikkoja huomattavasti enemmän alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan.

| 32. | Älykkään erikoistumisen foorumille tulee antaa lisää tukea alue- ja paikallistason toimintaan painottaen erityisesti kehityksessä jälkeen jääneitä alueita. Näin ollen tulee erityisesti tukea kullakin alueella sellaisia prosesseja, joilla yksilöidään suurta arvonlisää tuottavaa toimintaa alueella. Tämä merkitsee parhaiden tilaisuuksien tarjoamista alueen kilpailukyvyn parantamiseksi ja politiikkakokonaisuutta, jota tarvitaan älykkään erikoistumisen strategioiden laatimiseen. |
| --- | --- |

32.

Älykkään erikoistumisen foorumille tulee antaa lisää tukea alue- ja paikallistason toimintaan painottaen erityisesti kehityksessä jälkeen jääneitä alueita. Näin ollen tulee erityisesti tukea kullakin alueella sellaisia prosesseja, joilla yksilöidään suurta arvonlisää tuottavaa toimintaa alueella. Tämä merkitsee parhaiden tilaisuuksien tarjoamista alueen kilpailukyvyn parantamiseksi ja politiikkakokonaisuutta, jota tarvitaan älykkään erikoistumisen strategioiden laatimiseen.

| 33. | Alueiden komitea korostaa, että älykkääseen erikoistumiseen tähtääviin tutkimus- ja innovointistrategioihin perustuva lähestymistapa vastaa EU:n koheesiopolitiikan tavoitteita ja välineitä ja edistää kasvua ja työllisyyttä EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla. Lähestymistavassa esitetään strategia ja globaali rooli kullekin maakohtaiselle ja alueelliselle taloudelle, mukaan luettuina niin johtoasemassa kuin epäsuotuisassa asemassa olevat alueet. Lähestymistapaan sisältyy laaja-alaisempi innovoinnin käsite, jolla tarkoitetaan paitsi investointeja tutkimukseen tai tuotantosektoriin myös kilpailukyvyn rakentamista suunnittelun ja luovien toimialojen, julkisen sektorin innovointivalmiuksien parantamisen, sosiaalisen ja palveluihin liittyvän innovoinnin, uusien liiketoimintamallien sekä käytäntöön perustuvan innovoinnin avulla. |
| --- | --- |

33.

Alueiden komitea korostaa, että älykkääseen erikoistumiseen tähtääviin tutkimus- ja innovointistrategioihin perustuva lähestymistapa vastaa EU:n koheesiopolitiikan tavoitteita ja välineitä ja edistää kasvua ja työllisyyttä EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla. Lähestymistavassa esitetään strategia ja globaali rooli kullekin maakohtaiselle ja alueelliselle taloudelle, mukaan luettuina niin johtoasemassa kuin epäsuotuisassa asemassa olevat alueet. Lähestymistapaan sisältyy laaja-alaisempi innovoinnin käsite, jolla tarkoitetaan paitsi investointeja tutkimukseen tai tuotantosektoriin myös kilpailukyvyn rakentamista suunnittelun ja luovien toimialojen, julkisen sektorin innovointivalmiuksien parantamisen, sosiaalisen ja palveluihin liittyvän innovoinnin, uusien liiketoimintamallien sekä käytäntöön perustuvan innovoinnin avulla.

| 34. | Alueiden komitea tukee voimakkaasti Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan Horisontti 2020 -puiteohjelman säännöksiin ehdottamaa seuraavaa lisäystä: ”Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelmassa että rakennerahastoissa pannaan täytäntöön välineitä, joilla tutkimus- ja innovointistrategiat sekä älykkään erikoistumisen strategiat kytketään toisiinsa, jotta voidaan luoda huippuosaamista mittaavia ja eurooppalaisen tutkimusalueen luomista palvelevia objektiivisia indikaattoreita”. |
| --- | --- |

34.

Alueiden komitea tukee voimakkaasti Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan Horisontti 2020 -puiteohjelman säännöksiin ehdottamaa seuraavaa lisäystä: ”Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelmassa että rakennerahastoissa pannaan täytäntöön välineitä, joilla tutkimus- ja innovointistrategiat sekä älykkään erikoistumisen strategiat kytketään toisiinsa, jotta voidaan luoda huippuosaamista mittaavia ja eurooppalaisen tutkimusalueen luomista palvelevia objektiivisia indikaattoreita”.

| 35. | Horisontti 2020:n rahoitusta ja koheesiomäärärahoja tulisi käyttää sellaisten konseptien, välineiden ja muiden edellytysten luomiseen, joiden kautta paikallis- ja alueviranomaiset voivat aktiivisesti edistää innovointia, ottaa riskejä ja investoida TKI:n käytännön toteutukseen, jotta ratkaisut olisivat aluekohtaisesti räätälöityjä. |
| --- | --- |

35.

Horisontti 2020:n rahoitusta ja koheesiomäärärahoja tulisi käyttää sellaisten konseptien, välineiden ja muiden edellytysten luomiseen, joiden kautta paikallis- ja alueviranomaiset voivat aktiivisesti edistää innovointia, ottaa riskejä ja investoida TKI:n käytännön toteutukseen, jotta ratkaisut olisivat aluekohtaisesti räätälöityjä.

| 36. | Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää, että EU:n koheesiopolitiikan avulla edistetään valmiuksien kehittämistä ja innovointikykyä paikallistasolla sekä kehitetään välineitä ja yhteistyötä, jotka edistävät alueiden eurooppalaista yhteistyötä. Näitä välineitä ja tällaista yhteistyötä tarvitaan myös Horisontti 2020 -ohjelman tulosten täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla. AK suosittaa, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:n Interreg-ohjelman potentiaali hyödynnetään täysimääräisesti ja että ohjelmaa varten osoitetaan riittävät resurssit luomalla keskinäisen oppimisen foorumeita ja myös edistämällä kansainvälistä tietojenvaihtoa innovaatiostrategioista. |
| --- | --- |

36.

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää, että EU:n koheesiopolitiikan avulla edistetään valmiuksien kehittämistä ja innovointikykyä paikallistasolla sekä kehitetään välineitä ja yhteistyötä, jotka edistävät alueiden eurooppalaista yhteistyötä. Näitä välineitä ja tällaista yhteistyötä tarvitaan myös Horisontti 2020 -ohjelman tulosten täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla. AK suosittaa, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi EU:n Interreg-ohjelman potentiaali hyödynnetään täysimääräisesti ja että ohjelmaa varten osoitetaan riittävät resurssit luomalla keskinäisen oppimisen foorumeita ja myös edistämällä kansainvälistä tietojenvaihtoa innovaatiostrategioista.

V   ÄLYKÄS KAUPUNKI

| 37. | Älykkään kaupungin käsite on ollut yksi EU:n painopistealoista kestävän kasvun edistämiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi. Mahdollistajia ovat investoinnit ajanmukaiseen tieto- ja viestintätekniseen infrastruktuuriin ja sähköisiin palveluihin sekä sosiaaliseen ja henkilöpääomaan. Muutoksen vauhdittajia ovat ennen kaikkea alueellinen uudistumispääoma ja innovaatioekosysteemien tehokkuus. Ne on suunnattu etenkin Triple Helix -yhteistoimintakulttuurin ajanmukaistamiseen sekä alueellisen reagointikyvyn lisäämiseen kansalaisten osallistumisen kautta. Alueiden komitea panee merkille sellaisten älykkäiden sovellusten keskeisen merkityksen, jotka toimivat avointen ja yhteentoimivien digitaalipalvelujen käyttöliittymien kautta ja yhdistävät ihmisiä heidän omilla alueillaan ja maailmanlaajuisesti sekä saattavat kaupunkeja yhteen eurooppalaista kumppanuusyhteistyötä varten. Yhteenliitettyjen älykkäiden kaupunkien (connected smart cities) käsitettä on kehitettävä edelleen ja yleistettävä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

37.

Älykkään kaupungin käsite on ollut yksi EU:n painopistealoista kestävän kasvun edistämiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi. Mahdollistajia ovat investoinnit ajanmukaiseen tieto- ja viestintätekniseen infrastruktuuriin ja sähköisiin palveluihin sekä sosiaaliseen ja henkilöpääomaan. Muutoksen vauhdittajia ovat ennen kaikkea alueellinen uudistumispääoma ja innovaatioekosysteemien tehokkuus. Ne on suunnattu etenkin Triple Helix -yhteistoimintakulttuurin ajanmukaistamiseen sekä alueellisen reagointikyvyn lisäämiseen kansalaisten osallistumisen kautta. Alueiden komitea panee merkille sellaisten älykkäiden sovellusten keskeisen merkityksen, jotka toimivat avointen ja yhteentoimivien digitaalipalvelujen käyttöliittymien kautta ja yhdistävät ihmisiä heidän omilla alueillaan ja maailmanlaajuisesti sekä saattavat kaupunkeja yhteen eurooppalaista kumppanuusyhteistyötä varten. Yhteenliitettyjen älykkäiden kaupunkien (connected smart cities) käsitettä on kehitettävä edelleen ja yleistettävä kaikkialla Euroopassa.

| 38. | EU:n alueilla tulisi käynnistää alueen kulttuuriin sekä yksityisiin ja julkisiin palveluihin soveltuvien älypalveluiden kehittäminen ja tuottaminen osana älykkään erikoistumisen strategian toteuttamista. AK ehdottaa, että paikallis- ja aluetason kehitystoimia tulisi voimakkaasti tukea EU-rahoituksella hoidettavilla tutkimushankkeilla, joiden tehtävänä on hankkia kaikkien alueiden käyttöön paras tutkimustieto, jalostaa sitä ja tukea sen soveltamista eri alueilla. |
| --- | --- |

38.

EU:n alueilla tulisi käynnistää alueen kulttuuriin sekä yksityisiin ja julkisiin palveluihin soveltuvien älypalveluiden kehittäminen ja tuottaminen osana älykkään erikoistumisen strategian toteuttamista. AK ehdottaa, että paikallis- ja aluetason kehitystoimia tulisi voimakkaasti tukea EU-rahoituksella hoidettavilla tutkimushankkeilla, joiden tehtävänä on hankkia kaikkien alueiden käyttöön paras tutkimustieto, jalostaa sitä ja tukea sen soveltamista eri alueilla.

| 39. | Alueilla tulisi käynnistää ohjelmia, joilla tähdätään kansainvälisesti vetovoimaisten innovaatiokeskittymien luomiseen. Ohjelmilla tulee kannustaa kaupunkiseutuja tekemään omaleimaisuuteen, kysyntään ja monialaiseen osaamisen perustuvia strategisia painopistevalintoja ja synnyttämään osaamislähtöistä liiketoimintaa. AK ehdottaa, että ohjelmia tulisi rahoittaa sekä alueellisilla resursseilla että Euroopan rakennerahastovaroista ja niiden toimintaa tulisi tukea monilla EU-tason toimilla, ohjelmilla ja rahoitusinstrumenteilla. |
| --- | --- |

39.

Alueilla tulisi käynnistää ohjelmia, joilla tähdätään kansainvälisesti vetovoimaisten innovaatiokeskittymien luomiseen. Ohjelmilla tulee kannustaa kaupunkiseutuja tekemään omaleimaisuuteen, kysyntään ja monialaiseen osaamisen perustuvia strategisia painopistevalintoja ja synnyttämään osaamislähtöistä liiketoimintaa. AK ehdottaa, että ohjelmia tulisi rahoittaa sekä alueellisilla resursseilla että Euroopan rakennerahastovaroista ja niiden toimintaa tulisi tukea monilla EU-tason toimilla, ohjelmilla ja rahoitusinstrumenteilla.

| 40. | Alueiden komitea painottaa, että alueellisten innovaatiostrategioiden onnistuminen riippuu keskeisesti siitä, miten tehokkaasti onnistutaan kuromaan umpeen nykyisen globaalin tutkimustiedon ja tosiasiallisten alueellisten käytänteiden välinen kuilu. Kunnissa ja alueilla sovellettavia rakenteita ja prosesseja on kehitettävä ja jopa muutettava radikaalisti tuoreimpien tutkimustulosten edellyttämällä tavalla. Näiden kysymysten käsittelemiseksi alueiden komitea katsoo, että






  — | komission olisi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa keskityttävä arvoketjuihin ja arvoverkostoihin kokonaisuudessaan. Tämä tarkoittaa, että on tutkittava enemmän sitä, miten käytännössä luodaan ja sovelletaan innovaatioita, jotka perustuvat paikallisiin kulttuuriarvoihin ja ajattelutapaan, jotta voidaan saavuttaa konkreettisia tuloksia ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- | --- |

40.

Alueiden komitea painottaa, että alueellisten innovaatiostrategioiden onnistuminen riippuu keskeisesti siitä, miten tehokkaasti onnistutaan kuromaan umpeen nykyisen globaalin tutkimustiedon ja tosiasiallisten alueellisten käytänteiden välinen kuilu. Kunnissa ja alueilla sovellettavia rakenteita ja prosesseja on kehitettävä ja jopa muutettava radikaalisti tuoreimpien tutkimustulosten edellyttämällä tavalla. Näiden kysymysten käsittelemiseksi alueiden komitea katsoo, että

—

komission olisi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa keskityttävä arvoketjuihin ja arvoverkostoihin kokonaisuudessaan. Tämä tarkoittaa, että on tutkittava enemmän sitä, miten käytännössä luodaan ja sovelletaan innovaatioita, jotka perustuvat paikallisiin kulttuuriarvoihin ja ajattelutapaan, jotta voidaan saavuttaa konkreettisia tuloksia ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi.

| — | poliittisten päättäjien olisi jatkuvasti osoitettava tarvittavaa rohkeutta pyrkiä parhaisiin tuloksiin ja luoda jotakin aivan uutta. |
| --- | --- |

—

poliittisten päättäjien olisi jatkuvasti osoitettava tarvittavaa rohkeutta pyrkiä parhaisiin tuloksiin ja luoda jotakin aivan uutta.

| — | alueiden ja kuntien olisi laadittava luonteeltaan puhtaasti eurooppalaisia pioneerialoitteita: niiden tulisi olla monikulttuurisia ja ihmiskeskeisiä, ne olisi kohdennettava yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja mahdollisuuksiin luoda entistä parempia rakenteita hyvinvointiyhteiskuntaa varten ja niillä olisi luotava perusta digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiselle. |
| --- | --- |

—

alueiden ja kuntien olisi laadittava luonteeltaan puhtaasti eurooppalaisia pioneerialoitteita: niiden tulisi olla monikulttuurisia ja ihmiskeskeisiä, ne olisi kohdennettava yhteiskunnallisiin innovaatioihin ja mahdollisuuksiin luoda entistä parempia rakenteita hyvinvointiyhteiskuntaa varten ja niillä olisi luotava perusta digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittämiselle.

| — | tulisi luoda ja saattaa laajasti saataville esittelyjä onnistuneisiin aloitteisiin pohjaavista käytännön esimerkeistä, jotta muut alueet ja kunnat voivat ottaa oppia aiempien ja meneillään olevien ohjelmien käytännön tuloksista ja tehokkaista prosesseista. |
| --- | --- |

—

tulisi luoda ja saattaa laajasti saataville esittelyjä onnistuneisiin aloitteisiin pohjaavista käytännön esimerkeistä, jotta muut alueet ja kunnat voivat ottaa oppia aiempien ja meneillään olevien ohjelmien käytännön tuloksista ja tehokkaista prosesseista.

| — | alueilla ja kunnilla olisi oltava keskeinen rooli varmistettaessa, että ihmiset ovat mahdollisimman hyvin perillä innovoinnin merkityksestä, ja hyödynnettäessä kansalaisilta saatua palautetta, jotta luotaisiin otollinen maaperä innovoinnin onnistuneelle toteuttamiselle. Tämä tarkoittaa, että on kehitettävä unionin laajuisesti alueellisia innovaatioekosysteemejä ja kaupunki-innovaatioita. |
| --- | --- |

—

alueilla ja kunnilla olisi oltava keskeinen rooli varmistettaessa, että ihmiset ovat mahdollisimman hyvin perillä innovoinnin merkityksestä, ja hyödynnettäessä kansalaisilta saatua palautetta, jotta luotaisiin otollinen maaperä innovoinnin onnistuneelle toteuttamiselle. Tämä tarkoittaa, että on kehitettävä unionin laajuisesti alueellisia innovaatioekosysteemejä ja kaupunki-innovaatioita.

| 41. | Alueiden komitea toteaa, että yhteiskunnallista innovatiivisuutta voidaan lisätä huomattavasti vahvistamalla kansalaisten osallistumista. Tämä edellyttää etenkin digitaaliteknologioiden käyttöä ihmiskeskeisellä tavalla: joukkoistettua aistintaa (crowdsensing) ja joukkoistamista (crowdsourcing). Älykkäissä kaupungeissa kehitys perustuu vahvasti alhaalta ylöspäin suuntautuviin osallistaviin prosesseihin, kaikenlaisen yhteiskunnallisen toiminnan dynamiikan aistimiseen sekä henkilökohtaiseen ja jaettuun vastuuseen – huomattavasti enemmän kuin perinteisissä ylhäältä alaspäin suuntautuneissa kuntien hallinnoimissa palveluissa. Keskeinen muutos on, että kansalaiset osallistuvat suoraan yhteiskunnallisiin prosesseihin tiedon tuottamiseen ja sisällön jakamiseen keskittyneiden alustojen kautta. Kansalaisia voidaan kuvata muutosta edistäviksi toimijoiksi, jotka aistivat, raportoivat ja myös huolehtivat erilaisista toiminnoista. |
| --- | --- |

41.

Alueiden komitea toteaa, että yhteiskunnallista innovatiivisuutta voidaan lisätä huomattavasti vahvistamalla kansalaisten osallistumista. Tämä edellyttää etenkin digitaaliteknologioiden käyttöä ihmiskeskeisellä tavalla: joukkoistettua aistintaa (crowdsensing) ja joukkoistamista (crowdsourcing). Älykkäissä kaupungeissa kehitys perustuu vahvasti alhaalta ylöspäin suuntautuviin osallistaviin prosesseihin, kaikenlaisen yhteiskunnallisen toiminnan dynamiikan aistimiseen sekä henkilökohtaiseen ja jaettuun vastuuseen – huomattavasti enemmän kuin perinteisissä ylhäältä alaspäin suuntautuneissa kuntien hallinnoimissa palveluissa. Keskeinen muutos on, että kansalaiset osallistuvat suoraan yhteiskunnallisiin prosesseihin tiedon tuottamiseen ja sisällön jakamiseen keskittyneiden alustojen kautta. Kansalaisia voidaan kuvata muutosta edistäviksi toimijoiksi, jotka aistivat, raportoivat ja myös huolehtivat erilaisista toiminnoista.

| 42. | Alueiden komitea kannattaa uusia investointeja avoimeen innovointiin ja joukkoistamiseen. Nämä ovat keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät älykkääseen kaupunkiin ja kansalaisten osallistumiseen. Joukkoistaminen on osallistamismenetelmä, jossa yritykset, kunnat ja muut organisaatiot etsivät ihmisyhteisöjen panosta, ja se on tässä yhteydessä erittäin tärkeä. Toinen tekijä on riittämätön tieto – ja ymmärrys – toisten hyvistä käytänteistä, niiden toimintatavoista ja vaikuttimista. |
| --- | --- |

42.

Alueiden komitea kannattaa uusia investointeja avoimeen innovointiin ja joukkoistamiseen. Nämä ovat keskeisiä käsitteitä, jotka liittyvät älykkääseen kaupunkiin ja kansalaisten osallistumiseen. Joukkoistaminen on osallistamismenetelmä, jossa yritykset, kunnat ja muut organisaatiot etsivät ihmisyhteisöjen panosta, ja se on tässä yhteydessä erittäin tärkeä. Toinen tekijä on riittämätön tieto – ja ymmärrys – toisten hyvistä käytänteistä, niiden toimintatavoista ja vaikuttimista.

| 43. | Alueiden komitea panee merkille, että tarvitaan julkisen vallan ja kansalaisyhteiskunnan eri tasojen tiivistä yhteistyötä, ja toteaa, että tämä on jo havaittavissa useissa kunnissa ja useilla alueilla Euroopassa. Kunnat ja alueet eivät kuitenkaan ole hyviä käyttämään parhaita käytänteitä: lupaavat kokeiluhankkeet jäävät usein paikallisiksi, ne eivät anna täyttä hyötyä käyttäjille eivätkä tarjoa liiketoimintamahdollisuuksia myyjäyrityksille. Riittämätön yleistyminen johtuu monien kaupunki innovaatioiden monimutkaisesta luonteesta ja niiden soveltamisympäristöstä. |
| --- | --- |

43.

Alueiden komitea panee merkille, että tarvitaan julkisen vallan ja kansalaisyhteiskunnan eri tasojen tiivistä yhteistyötä, ja toteaa, että tämä on jo havaittavissa useissa kunnissa ja useilla alueilla Euroopassa. Kunnat ja alueet eivät kuitenkaan ole hyviä käyttämään parhaita käytänteitä: lupaavat kokeiluhankkeet jäävät usein paikallisiksi, ne eivät anna täyttä hyötyä käyttäjille eivätkä tarjoa liiketoimintamahdollisuuksia myyjäyrityksille. Riittämätön yleistyminen johtuu monien kaupunki innovaatioiden monimutkaisesta luonteesta ja niiden soveltamisympäristöstä.

| 44. | Alueiden komitea suosittaa, että komissio järjestää kaupunki-innovaatioihin tähtääviä tarjouskilpailuja. Olisi keskityttävä uusien yhteistoimintamallien luomiseen sellaisten uusien ratkaisujen löytämiseksi, joilla voidaan puuttua kaupunkikehitykseen ja palvelutarpeisiin sekä laajentaa innovatiivisia ratkaisuja muissa kaupungeissa ja muilla alueilla ja yleistää niitä. Niihin olisi sisällyttävä kansalaisten, yritysten, oppi- ja tutkimuslaitosten sekä viranomaisten välisiä uudenlaisia yhteistoimintamuotoja. Tähän sisältyy sekä mahdollisuuksia että haasteita. Ihmiset kaikkialla Euroopassa toteuttavat jo aloitteita muuttaakseen ympäristöään ja kokeillakseen uusia yhteistyömuotoja. Mahdollisuuksia tarjoavat rikkaan ja aktiivisen paikallisen yhteisöelämän edistäminen, suuren vapaaehtoisten joukon liikkeelle saaminen sekä monet näin syntyvät erilaiset aloitteet. Toimissa tulisi pyrkiä uusien yhteistoimintamuotojen löytämiseen ja nykyisten kumppanuuksien välisen yhteyden vahvistamiseen siten, että niistä tulee entistä avoimempia innovatiiviselle oivaltamiselle ja että ne perustuvat nykyistä selkeämmin globaalien tietoresurssien käyttöön ja keskinäiseen oppimiseen. On syytä esitellä onnistuneita esimerkkejä vastaavassa tilanteessa oleville alueille koko Euroopassa. |
| --- | --- |

44.

Alueiden komitea suosittaa, että komissio järjestää kaupunki-innovaatioihin tähtääviä tarjouskilpailuja. Olisi keskityttävä uusien yhteistoimintamallien luomiseen sellaisten uusien ratkaisujen löytämiseksi, joilla voidaan puuttua kaupunkikehitykseen ja palvelutarpeisiin sekä laajentaa innovatiivisia ratkaisuja muissa kaupungeissa ja muilla alueilla ja yleistää niitä. Niihin olisi sisällyttävä kansalaisten, yritysten, oppi- ja tutkimuslaitosten sekä viranomaisten välisiä uudenlaisia yhteistoimintamuotoja. Tähän sisältyy sekä mahdollisuuksia että haasteita. Ihmiset kaikkialla Euroopassa toteuttavat jo aloitteita muuttaakseen ympäristöään ja kokeillakseen uusia yhteistyömuotoja. Mahdollisuuksia tarjoavat rikkaan ja aktiivisen paikallisen yhteisöelämän edistäminen, suuren vapaaehtoisten joukon liikkeelle saaminen sekä monet näin syntyvät erilaiset aloitteet. Toimissa tulisi pyrkiä uusien yhteistoimintamuotojen löytämiseen ja nykyisten kumppanuuksien välisen yhteyden vahvistamiseen siten, että niistä tulee entistä avoimempia innovatiiviselle oivaltamiselle ja että ne perustuvat nykyistä selkeämmin globaalien tietoresurssien käyttöön ja keskinäiseen oppimiseen. On syytä esitellä onnistuneita esimerkkejä vastaavassa tilanteessa oleville alueille koko Euroopassa.

VI   ALUEELLISET INNOVAATIOEKOSYSTEEMIT YRITTÄJYYSLÄHTÖISEN OIVALTAMISEN LABORATORIOINA

| 45. | Merkittävä haaste innovaatiokuilun umpeen kuromiselle on niiden rakenteellisten siilojen murtaminen, joiden puitteissa kysymyksiä ja haasteita tarkastellaan. Yhteiskunnalliset ongelmat eivät rajoitu hallinnollisiin siiloihin, eikä niitä voida käsitellä yksittäisten hankkeiden tai valtiollisten ja alueellisten ministeriöiden kautta. Perinteiset – suuretkaan – hankkeet eivät ole ratkaisu: Euroopan on murtauduttava ulos siiloajattelusta ja siilotoimista, uusi kasvu ja uudet työpaikat perustuvat avoimeen innovointiin ja arvoverkostoihin. Euroopassa on luotava tieteenalojen rajat ylittävä ajattelutapa ja pyrittävä kohti yrittäjyyslähtöistä oivaltamista tavoitteena ratkaista haasteet systeemipohjaisesti. Toisiinsa liittyvät ongelmat edellyttävät systeemipohjaisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

45.

Merkittävä haaste innovaatiokuilun umpeen kuromiselle on niiden rakenteellisten siilojen murtaminen, joiden puitteissa kysymyksiä ja haasteita tarkastellaan. Yhteiskunnalliset ongelmat eivät rajoitu hallinnollisiin siiloihin, eikä niitä voida käsitellä yksittäisten hankkeiden tai valtiollisten ja alueellisten ministeriöiden kautta. Perinteiset – suuretkaan – hankkeet eivät ole ratkaisu: Euroopan on murtauduttava ulos siiloajattelusta ja siilotoimista, uusi kasvu ja uudet työpaikat perustuvat avoimeen innovointiin ja arvoverkostoihin. Euroopassa on luotava tieteenalojen rajat ylittävä ajattelutapa ja pyrittävä kohti yrittäjyyslähtöistä oivaltamista tavoitteena ratkaista haasteet systeemipohjaisesti. Toisiinsa liittyvät ongelmat edellyttävät systeemipohjaisia ratkaisuja.

| 46. | Alueiden komitea panee merkille, että korkeakoulujen laboratorioissa on koko Euroopassa ja vielä enemmän maailmanlaajuisesti meneillään jännittävää kehitystyötä, joka koskee suuria yhteiskunnallisia ja teollisia haasteita. Parhaat laboratoriot innovointien läpilyömiseksi eivät kuitenkaan nykyisin ole enää perinteisiä korkeakoulujen laitoksia vaan alueellisia innovaatioekosysteemejä, jotka toimivat niiden monenlaisten käyttäjäpohjaisten innovaatioiden pikamallinnuksen koeympäristönä, jotka perustuvat muunneltaviin ja laajentamiskelpoisiin järjestelmiin. Jotta tieteelliset ja teknologiset tutkimustulokset voidaan muuntaa uusien tuotteiden, palvelujen ja prosessien vahvoiksi virroiksi, Euroopan on kannustettava innovointia sellaisissa tuotantojärjestelmissä, jotka eroavat perinteisistä valmistusprosesseista. Tarvitaan myös edellytysten, kysymysten ja tilaisuuksien keskinäistä tiedostamista liike- ja tiede-elämän ja hallinnon aloilla. |
| --- | --- |

46.

Alueiden komitea panee merkille, että korkeakoulujen laboratorioissa on koko Euroopassa ja vielä enemmän maailmanlaajuisesti meneillään jännittävää kehitystyötä, joka koskee suuria yhteiskunnallisia ja teollisia haasteita. Parhaat laboratoriot innovointien läpilyömiseksi eivät kuitenkaan nykyisin ole enää perinteisiä korkeakoulujen laitoksia vaan alueellisia innovaatioekosysteemejä, jotka toimivat niiden monenlaisten käyttäjäpohjaisten innovaatioiden pikamallinnuksen koeympäristönä, jotka perustuvat muunneltaviin ja laajentamiskelpoisiin järjestelmiin. Jotta tieteelliset ja teknologiset tutkimustulokset voidaan muuntaa uusien tuotteiden, palvelujen ja prosessien vahvoiksi virroiksi, Euroopan on kannustettava innovointia sellaisissa tuotantojärjestelmissä, jotka eroavat perinteisistä valmistusprosesseista. Tarvitaan myös edellytysten, kysymysten ja tilaisuuksien keskinäistä tiedostamista liike- ja tiede-elämän ja hallinnon aloilla.

| 47. | Alueiden komitea kehottaa lisäämään tutkimus- ja kehittämistoimintaa siten, että kannustetaan vanhanaikaisia sektori- ja klusterirakenteita pidemmälle menevää innovointia ja yritysten kehittämistä sekä sellaisiin ekosysteemeihin perustuvaa ajattelua, joita kaikkia voidaan ohjata alueiden innovaatiopotentiaalin vahvistamiseksi ja yrittäjähengen vaalimiseksi. |
| --- | --- |

47.

Alueiden komitea kehottaa lisäämään tutkimus- ja kehittämistoimintaa siten, että kannustetaan vanhanaikaisia sektori- ja klusterirakenteita pidemmälle menevää innovointia ja yritysten kehittämistä sekä sellaisiin ekosysteemeihin perustuvaa ajattelua, joita kaikkia voidaan ohjata alueiden innovaatiopotentiaalin vahvistamiseksi ja yrittäjähengen vaalimiseksi.

| 48. | Alueiden komitea painottaa EU:n ja aluetason rahoituksen merkitystä innovaatio- ja tuotantoekosysteemeille, joilla on vahvoja paikallisia, alueellisia tai alueiden rajat ylittäviä ominaispiirteitä. Laaja-alaisella innovaatiopolitiikalla luodaan ennakkoedellytykset systeemipohjaisille toimintamalleille, joissa yhteistä luomistyötä edistävässä vuoropuhelussa yhdistyvät tiedon, luovuuden ja osaamisen ohella käyttäjien, kuluttajien ja kansalaisten tarpeet. |
| --- | --- |

48.

Alueiden komitea painottaa EU:n ja aluetason rahoituksen merkitystä innovaatio- ja tuotantoekosysteemeille, joilla on vahvoja paikallisia, alueellisia tai alueiden rajat ylittäviä ominaispiirteitä. Laaja-alaisella innovaatiopolitiikalla luodaan ennakkoedellytykset systeemipohjaisille toimintamalleille, joissa yhteistä luomistyötä edistävässä vuoropuhelussa yhdistyvät tiedon, luovuuden ja osaamisen ohella käyttäjien, kuluttajien ja kansalaisten tarpeet.

| 49. | Monilla tutkimuksen ja innovoinnin painopistealoilla tuetaan muutoksen vauhdittajia, joita tarvitaan pikaisesti uudella ohjelmakaudella 2014–2020. Alueiden komitea korostaa seuraavia seikkoja menestystekijöinä tulevaisuuden näkymien synnyttämiseksi:






  — | Innovaatioyhteisöt toimivat ekosysteemeinä systeemipohjaisen arvoverkottumisen kautta maailmassa ilman rajoja. |
| --- | --- | --- |

49.

Monilla tutkimuksen ja innovoinnin painopistealoilla tuetaan muutoksen vauhdittajia, joita tarvitaan pikaisesti uudella ohjelmakaudella 2014–2020. Alueiden komitea korostaa seuraavia seikkoja menestystekijöinä tulevaisuuden näkymien synnyttämiseksi:

—

Innovaatioyhteisöt toimivat ekosysteemeinä systeemipohjaisen arvoverkottumisen kautta maailmassa ilman rajoja.

| — | Innovaatioprosessit perustuvat vahvasti kysyntään ja käyttäjälähtöisyyteen, ja kuluttajat ovat innovaatioprosessien keskeisiä toimijoita. |
| --- | --- |

—

Innovaatioprosessit perustuvat vahvasti kysyntään ja käyttäjälähtöisyyteen, ja kuluttajat ovat innovaatioprosessien keskeisiä toimijoita.

| — | Innovaatiostrategioissa keskitytään avoimen innovoinnin vauhdittamiseen, yksilöiden ja yhteisöjen kannustamiseen kohti yrittäjyyslähtöistä ajattelutapaa sekä uusien digitaalisten palvelujen kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Innovaatiostrategioissa keskitytään avoimen innovoinnin vauhdittamiseen, yksilöiden ja yhteisöjen kannustamiseen kohti yrittäjyyslähtöistä ajattelutapaa sekä uusien digitaalisten palvelujen kehittämiseen.

| 50. | EU:n kokemuksia yhteisestä ohjelmasuunnittelusta ja rajatylittävästä yhteistyökumppanuudesta tulee kehittää edelleen, jotta voidaan vahvistaa alueellisia prosesseja, joissa yhdistetään alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin ja Euroopan korkean tason tutkimusosaaminen. Alueiden komitea painottaa määrärahojen vahvistamisen merkitystä, jotta voidaan lisätä eurooppalaisia kumppanuuksia ja alueellista vertailuoppimista (bench-learning) Interregin ja muiden vastaavien ohjelmien kautta. |
| --- | --- |

50.

EU:n kokemuksia yhteisestä ohjelmasuunnittelusta ja rajatylittävästä yhteistyökumppanuudesta tulee kehittää edelleen, jotta voidaan vahvistaa alueellisia prosesseja, joissa yhdistetään alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin ja Euroopan korkean tason tutkimusosaaminen. Alueiden komitea painottaa määrärahojen vahvistamisen merkitystä, jotta voidaan lisätä eurooppalaisia kumppanuuksia ja alueellista vertailuoppimista (bench-learning) Interregin ja muiden vastaavien ohjelmien kautta.

| 51. | Alueiden komitea kehottaa komissiota käynnistämään ”yrittäjyyslähtöisen oivaltamisen” ohjelmia eri tasoilla ja etsimään tehokkaimpia toimia paikallistason hyödyksi ja laajennettavaksi Euroopan tasolla. Tähän tarvittavan rahoituksen olisi perustuttava eri lähteisiin: Horisontti 2020 -puiteohjelma, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) sekä koheesio- ja muu rahoitus. Kokeiluhankkeet, joihin osallistuu useita alueita, voivat vahvistaa alueiden välisen oppimisen potentiaalia. Tietynlaiseen kulttuuripiiriin kuuluvien alueiden – esimerkiksi Itämeren alue, Tonavan alue tai syrjäisimmät alueet – olisi tehtävä yhteistyötä yhteisten yhteiskunnallisten erityishaasteiden ratkaisemiseksi. Yhdellä alueella menestyneitä innovaatioita voidaan testata ja validoida toisilla, kaupunki-innovaatioita voidaan soveltaa laajentaen alueellisesti, ja alueellisia sovelluksia voidaan hyödyntää suuremmassa mittakaavassa muilla Euroopan alueilla. Keskeisten sidosryhmien, mukaan luettuina paikallis- ja alueviranomaiset, pk-yritykset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja etenkin kaikki oppilaitokset, olisi osallistuttava näihin hankkeisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

51.

Alueiden komitea kehottaa komissiota käynnistämään ”yrittäjyyslähtöisen oivaltamisen” ohjelmia eri tasoilla ja etsimään tehokkaimpia toimia paikallistason hyödyksi ja laajennettavaksi Euroopan tasolla. Tähän tarvittavan rahoituksen olisi perustuttava eri lähteisiin: Horisontti 2020 -puiteohjelma, yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) sekä koheesio- ja muu rahoitus. Kokeiluhankkeet, joihin osallistuu useita alueita, voivat vahvistaa alueiden välisen oppimisen potentiaalia. Tietynlaiseen kulttuuripiiriin kuuluvien alueiden – esimerkiksi Itämeren alue, Tonavan alue tai syrjäisimmät alueet – olisi tehtävä yhteistyötä yhteisten yhteiskunnallisten erityishaasteiden ratkaisemiseksi. Yhdellä alueella menestyneitä innovaatioita voidaan testata ja validoida toisilla, kaupunki-innovaatioita voidaan soveltaa laajentaen alueellisesti, ja alueellisia sovelluksia voidaan hyödyntää suuremmassa mittakaavassa muilla Euroopan alueilla. Keskeisten sidosryhmien, mukaan luettuina paikallis- ja alueviranomaiset, pk-yritykset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja etenkin kaikki oppilaitokset, olisi osallistuttava näihin hankkeisiin kaikilla tasoilla.

| 52 | Design on monissa muodoissaan jo pitkään yhdistetty yrittäjyyteen. Strategisella designilla tarkoitetaan sitä, että tuttuja periaatteita sovelletaan kehitettäessä ratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten väestön ikääntymiseen tai ilmaston muutokseen. Design käsitteenä on laajempi kuin muotoilu. Sen avulla voidaan löytää uusia näkökulmia ongelmanratkaisuun, yksilöidä mahdollisia toimenpiteitä ja luoda toimivia kokonaisratkaisuja välttäen julkiselle sektorille tyypillistä siiloutumista. |
| --- | --- |

52

Design on monissa muodoissaan jo pitkään yhdistetty yrittäjyyteen. Strategisella designilla tarkoitetaan sitä, että tuttuja periaatteita sovelletaan kehitettäessä ratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten väestön ikääntymiseen tai ilmaston muutokseen. Design käsitteenä on laajempi kuin muotoilu. Sen avulla voidaan löytää uusia näkökulmia ongelmanratkaisuun, yksilöidä mahdollisia toimenpiteitä ja luoda toimivia kokonaisratkaisuja välttäen julkiselle sektorille tyypillistä siiloutumista.

| 53. | Innovatiivinen design tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia tuottaa yhteiskunnassa taloudellista ja kulttuurista hyötyä. Alueilla tulisi vahvistaa design-toimintaan fokusoituvia ekosysteemejä. Näissä kokeneet tutkijat, yritysten edustajat ja eri design-aiheiden ammattilaiset, kuten myös heidän yrityksensä ja yliopistonsa ja muut yhteisönsä toimivat tehokkaasti yhdessä uusia avauksia tehden. Tällöin heidät kaikki saadaan mukaan proaktiivisesti osallistumaan toiminnan tason nostamiseen ja koko innovaatiopolitiikan edistämiseen. |
| --- | --- |

53.

Innovatiivinen design tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia tuottaa yhteiskunnassa taloudellista ja kulttuurista hyötyä. Alueilla tulisi vahvistaa design-toimintaan fokusoituvia ekosysteemejä. Näissä kokeneet tutkijat, yritysten edustajat ja eri design-aiheiden ammattilaiset, kuten myös heidän yrityksensä ja yliopistonsa ja muut yhteisönsä toimivat tehokkaasti yhdessä uusia avauksia tehden. Tällöin heidät kaikki saadaan mukaan proaktiivisesti osallistumaan toiminnan tason nostamiseen ja koko innovaatiopolitiikan edistämiseen.

| 54. | Alueiden komitea haastaa alueet ja kunnat käyttämään innovatiivisia julkisia hankintoja uusia innovaatioita luotaessa. Julkis- ja yksityissektorin yhteistyötä kokeilutoimissa ja mallinnuksissa olisi kannustettava, ja uskallusta riskinottoon ja epäonnistumiseen olisi pidettävä yrittäjyyteen liittyvinä vaihtoehtoina, ei sosiaalisena nöyryytyksenä. Kaupunkien ja alueiden julkissektorin toimijoiden on kehitettävä menettelytapoja tämäntyyppisten hankkeiden riskinhallintaa varten ja vaihdettava siitä kokemuksia. Edistämällä yrittäjähenkeä kokeilujen, pilottihankkeiden ja prototyyppien kautta kyseiset hankkeet vahvistavat myös Euroopan kansalaisten itsejärjestäytymisvoimaa. |
| --- | --- |

54.

Alueiden komitea haastaa alueet ja kunnat käyttämään innovatiivisia julkisia hankintoja uusia innovaatioita luotaessa. Julkis- ja yksityissektorin yhteistyötä kokeilutoimissa ja mallinnuksissa olisi kannustettava, ja uskallusta riskinottoon ja epäonnistumiseen olisi pidettävä yrittäjyyteen liittyvinä vaihtoehtoina, ei sosiaalisena nöyryytyksenä. Kaupunkien ja alueiden julkissektorin toimijoiden on kehitettävä menettelytapoja tämäntyyppisten hankkeiden riskinhallintaa varten ja vaihdettava siitä kokemuksia. Edistämällä yrittäjähenkeä kokeilujen, pilottihankkeiden ja prototyyppien kautta kyseiset hankkeet vahvistavat myös Euroopan kansalaisten itsejärjestäytymisvoimaa.

VII   SYNERGISTÄ YHTEISTYÖTÄ UUDELLA OHJELMAKAUDELLA

| 55. | Uuden ohjelmakauden keskeisiä uudistuksia ovat hankkeiden fokusoiminen älykkään erikoistumisen strategisen priorisoinnin mukaan, hankehallinnon yksinkertaistaminen sekä siirtyminen aiempaa paljon mittavampiin hankkeisiin useiden projektien tiiviillä yhteensovittamisella. Keskeinen periaate on myös Horisontti 2020 -puiteohjelman ja koheesiopolitiikan tiivis yhteistyö sekä niiden ja alueellisen/paikallisen rahoituksen synerginen yhteiskäyttö. |
| --- | --- |

55.

Uuden ohjelmakauden keskeisiä uudistuksia ovat hankkeiden fokusoiminen älykkään erikoistumisen strategisen priorisoinnin mukaan, hankehallinnon yksinkertaistaminen sekä siirtyminen aiempaa paljon mittavampiin hankkeisiin useiden projektien tiiviillä yhteensovittamisella. Keskeinen periaate on myös Horisontti 2020 -puiteohjelman ja koheesiopolitiikan tiivis yhteistyö sekä niiden ja alueellisen/paikallisen rahoituksen synerginen yhteiskäyttö.

| 56. | Alueiden komitea korostaa, että kun näitä periaatteita sovelletaan johdonmukaisesti tämän lausunnon ehdotusten toteuttamiseen, niin tämä merkitsee mm. seuraavaa: Horisontti 2020 -rahoitusta on välttämätöntä kohdentaa EU:n alueiden RIS3-strategioissa määriteltyihin tutkimustarpeisiin siten, että Horisontti selkeästi toimii katalyyttina, tutkimustiedon tuottajana ja konseptoinnin menetelmällisenä kehittäjänä alueelliselle TKI-toiminnalle. Keskeisiä tutkimusaiheita Horisontti 2020 -rahoituksella toteutettavaksi on nimenomaisesti yksilöitävä RIS3-strategioista. |
| --- | --- |

56.

Alueiden komitea korostaa, että kun näitä periaatteita sovelletaan johdonmukaisesti tämän lausunnon ehdotusten toteuttamiseen, niin tämä merkitsee mm. seuraavaa: Horisontti 2020 -rahoitusta on välttämätöntä kohdentaa EU:n alueiden RIS3-strategioissa määriteltyihin tutkimustarpeisiin siten, että Horisontti selkeästi toimii katalyyttina, tutkimustiedon tuottajana ja konseptoinnin menetelmällisenä kehittäjänä alueelliselle TKI-toiminnalle. Keskeisiä tutkimusaiheita Horisontti 2020 -rahoituksella toteutettavaksi on nimenomaisesti yksilöitävä RIS3-strategioista.

| 57. | Alueiden komitea painottaa aluetason näkemysten kuuntelemista, kun eri ohjelmien yhteistyötä valmistellaan. Ratkaisevaa aluetason toiminnan aktivoimiselle ja innovaatiotoimintaan kannustamiselle on nimenomaisesti, että komission pääosastot, kun ne määrittelevät tutkimusaiheita, kuuntelevat alueita edustavia tahoja, kuten alueiden komiteaa. Lisäksi Horisontin projektien toteuttamissäädöksiin ja rahoituksen käyttöön on sisällytettävä tulosten tavanomaisen levitysvelvollisuuden lisäksi alueilla koheesiorahoituksella toteutettavien projektien sisällöllinen ja menetelmällinen tuki. Tätä yhteistyötä voidaan kuvata seuraavasti:






  — | Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeiden joukkoon nimetään koheesiorahoituksella toteutettavia alueellisia kummihankkeita, joissa siirretään ja sovelletaan tutkimustuloksia käytännön innovaatiotoiminnaksi. Näin synnytetään EU:n laajuisesti yhteistyöhön ja luottamukseen perustuvia suuria kumppanuushankekokonaisuuksia, jotka kohdentuvat erityisesti Horisontin pilareihin teollinen johtoasema (Industrial leadership) ja yhteiskunnalliset haasteet (Societal challenges) ja joissa alueet koheesiorahoituksella hankkivat strategisiin kehityskohteisiin uusinta tutkimustietoa. |
| --- | --- | --- |

57.

Alueiden komitea painottaa aluetason näkemysten kuuntelemista, kun eri ohjelmien yhteistyötä valmistellaan. Ratkaisevaa aluetason toiminnan aktivoimiselle ja innovaatiotoimintaan kannustamiselle on nimenomaisesti, että komission pääosastot, kun ne määrittelevät tutkimusaiheita, kuuntelevat alueita edustavia tahoja, kuten alueiden komiteaa. Lisäksi Horisontin projektien toteuttamissäädöksiin ja rahoituksen käyttöön on sisällytettävä tulosten tavanomaisen levitysvelvollisuuden lisäksi alueilla koheesiorahoituksella toteutettavien projektien sisällöllinen ja menetelmällinen tuki. Tätä yhteistyötä voidaan kuvata seuraavasti:

—

Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeiden joukkoon nimetään koheesiorahoituksella toteutettavia alueellisia kummihankkeita, joissa siirretään ja sovelletaan tutkimustuloksia käytännön innovaatiotoiminnaksi. Näin synnytetään EU:n laajuisesti yhteistyöhön ja luottamukseen perustuvia suuria kumppanuushankekokonaisuuksia, jotka kohdentuvat erityisesti Horisontin pilareihin teollinen johtoasema (Industrial leadership) ja yhteiskunnalliset haasteet (Societal challenges) ja joissa alueet koheesiorahoituksella hankkivat strategisiin kehityskohteisiin uusinta tutkimustietoa.

| — | Erityinen tarve tällaisille hankekokonaisuuksille on kehitettäessä alueellisten innovaatioekosysteemien dynamiikan vaatimaa osaamista ja menetelmiä siten, että nämä toimivat samalla eurooppalaisen innovaatiotoiminnan paikallisina verkostoyksikköinä ja koko alueen innovatiivisuuden edistäjinä. Alueellisten valintojen perusteella nämä myös tukevat eri kohderyhmien, kuten koululaisten, ammattikoulujen ja yliopistojen opiskelijoiden sekä myös eläkeläisten innovaatiotoimintaa. |
| --- | --- |

—

Erityinen tarve tällaisille hankekokonaisuuksille on kehitettäessä alueellisten innovaatioekosysteemien dynamiikan vaatimaa osaamista ja menetelmiä siten, että nämä toimivat samalla eurooppalaisen innovaatiotoiminnan paikallisina verkostoyksikköinä ja koko alueen innovatiivisuuden edistäjinä. Alueellisten valintojen perusteella nämä myös tukevat eri kohderyhmien, kuten koululaisten, ammattikoulujen ja yliopistojen opiskelijoiden sekä myös eläkeläisten innovaatiotoimintaa.

| — | Nämä alueelliset innovaatioekosysteemit keskittyvät alueellisten strategiavalintojen perusteella valittaviin teemoihin ja organisoivat alueilla innovatiivista muutosagenttitoimintaa. Toimintakohteita ovat myös moninaiset living lab -aktiviteetit ja muu vastaava kokeilu- ja pilotointitoiminta. Horisontti 2020 -puiteohjelman Twinning- ja ERA Chairs -toiminnot voivat myös merkittävästi kehittää näiden ekosysteemien toimintaa. |
| --- | --- |

—

Nämä alueelliset innovaatioekosysteemit keskittyvät alueellisten strategiavalintojen perusteella valittaviin teemoihin ja organisoivat alueilla innovatiivista muutosagenttitoimintaa. Toimintakohteita ovat myös moninaiset living lab -aktiviteetit ja muu vastaava kokeilu- ja pilotointitoiminta. Horisontti 2020 -puiteohjelman Twinning- ja ERA Chairs -toiminnot voivat myös merkittävästi kehittää näiden ekosysteemien toimintaa.

| 58. | Alueiden komitea panee merkille, että globaalit tiede- ja yritysyhteisöt ovat siirtyneet avoimen innovoinnin ja yhdessä tapahtuvan uuden luomisen aikakauteen, jossa rajatylittävä yhteistyö on kilpailukyvyn uusi kulmakivi. Jotta vaikeita ja monimutkaisia kysymyksiä voitaisiin käsitellä onnistuneesti, alueiden komitea suosittaa, että komissio perustaa tieteenalojen rajat ylittävien verkostojen avulla haastealustoja (challenge platforms) eurooppalaista ratkaisun etsimistä (European solution seeking) varten. Tällaisilla alustoilla tarkasteltaisiin osallistuvien alueiden erityishaasteita, ja hyödynnettäisiin järjestelmällisiä menettelytapoja, joiden avulla hyvät ideat toteutettaisiin prototyyppeinä kokeiluhankkeissa. Näin saataisiin liikkeelle alueiden muutosvoima. |
| --- | --- |

58.

Alueiden komitea panee merkille, että globaalit tiede- ja yritysyhteisöt ovat siirtyneet avoimen innovoinnin ja yhdessä tapahtuvan uuden luomisen aikakauteen, jossa rajatylittävä yhteistyö on kilpailukyvyn uusi kulmakivi. Jotta vaikeita ja monimutkaisia kysymyksiä voitaisiin käsitellä onnistuneesti, alueiden komitea suosittaa, että komissio perustaa tieteenalojen rajat ylittävien verkostojen avulla haastealustoja (challenge platforms) eurooppalaista ratkaisun etsimistä (European solution seeking) varten. Tällaisilla alustoilla tarkasteltaisiin osallistuvien alueiden erityishaasteita, ja hyödynnettäisiin järjestelmällisiä menettelytapoja, joiden avulla hyvät ideat toteutettaisiin prototyyppeinä kokeiluhankkeissa. Näin saataisiin liikkeelle alueiden muutosvoima.

| 59. | Alueiden komitea painottaa, että tällaisten alustojen olisi perustuttava sekä vertailuoppimiseen (bench-learning) – yhdellä alueella toimivien ideoiden vahvistaminen testaamalla niitä toisilla alueilla – että vertailutekemiseen (bench-doing) – lisäarvon antaminen uusille ideoille muuntamalla ne käytännön innovaatioiksi useilla alueilla samanaikaisesti. Kokeiluvaiheessa useat alueet olisivat tässä mukana, jotta voitaisiin puuttua niiden todellisiin haasteisiin, esimerkiksi terveydenhuolto, ikääntyvän yhteiskunnan mahdollisuudet, energia, nollahiilijalanjälki, maatalous ja ravinto. |
| --- | --- |

59.

Alueiden komitea painottaa, että tällaisten alustojen olisi perustuttava sekä vertailuoppimiseen (bench-learning) – yhdellä alueella toimivien ideoiden vahvistaminen testaamalla niitä toisilla alueilla – että vertailutekemiseen (bench-doing) – lisäarvon antaminen uusille ideoille muuntamalla ne käytännön innovaatioiksi useilla alueilla samanaikaisesti. Kokeiluvaiheessa useat alueet olisivat tässä mukana, jotta voitaisiin puuttua niiden todellisiin haasteisiin, esimerkiksi terveydenhuolto, ikääntyvän yhteiskunnan mahdollisuudet, energia, nollahiilijalanjälki, maatalous ja ravinto.

| 60 | Alueiden komitea korostaa korkeatasoisen menetelmällisen kehittämisen sekä tulosten tehokkaan levittämisen merkitystä. Haasteet ja tulokset olisi julkaistava pilvialustoilla, ja niitä olisi tarkasteltava sekä paikallisesti että alueilla. Euroopan laajuisten hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen parhaita pioneereja olisi rahoitettava Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja koheesiolähteistä – tavoitteena olisi oltava myös tehokkaiden menetelmien ja välineiden testaaminen todellisessa yhteistoiminnassa ja rajatylittävässä oppimisessa. |
| --- | --- |

60

Alueiden komitea korostaa korkeatasoisen menetelmällisen kehittämisen sekä tulosten tehokkaan levittämisen merkitystä. Haasteet ja tulokset olisi julkaistava pilvialustoilla, ja niitä olisi tarkasteltava sekä paikallisesti että alueilla. Euroopan laajuisten hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen parhaita pioneereja olisi rahoitettava Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja koheesiolähteistä – tavoitteena olisi oltava myös tehokkaiden menetelmien ja välineiden testaaminen todellisessa yhteistoiminnassa ja rajatylittävässä oppimisessa.

| 61. | Alueiden komitea toteaa, että tarvitaan aktiivista neuvontaa, jotta edistetään usean sukupolven sitoutumisen henkeä, sillä se saattaa olla avaintekijän innovaatiokuilun kuromiseksi umpeen. Kaikkia kohderyhmiä eri alueilla ja erilaisissa kulttuuriympäristöissä – tutkijoita, virkamiehiä, pk-yrityksiä ja opiskelijoita – on neuvottava ymmärtämään ja aktiivisesti täydentämään toistensa näkökulmia sekä soveltamaan keskeisiä ideoita käytännössä. Tässä yhteydessä kouluilla ja kaikilla oppilaitoksilla on ratkaisevan tärkeä rooli. |
| --- | --- |

61.

Alueiden komitea toteaa, että tarvitaan aktiivista neuvontaa, jotta edistetään usean sukupolven sitoutumisen henkeä, sillä se saattaa olla avaintekijän innovaatiokuilun kuromiseksi umpeen. Kaikkia kohderyhmiä eri alueilla ja erilaisissa kulttuuriympäristöissä – tutkijoita, virkamiehiä, pk-yrityksiä ja opiskelijoita – on neuvottava ymmärtämään ja aktiivisesti täydentämään toistensa näkökulmia sekä soveltamaan keskeisiä ideoita käytännössä. Tässä yhteydessä kouluilla ja kaikilla oppilaitoksilla on ratkaisevan tärkeä rooli.

| 62. | Luovuus ja kyky omaksua kaikkea uutta on pienille lapsille heidän ensimmäisten elinvuosiensa aikana erittäin luontevaa. On aiheellista kysyä, miksi elinympäristö ja koululaitos eivät useinkaan onnistu tätä vahvistamaan innostuneeksi, avoimeksi ja innovatiiviseksi elämäntavaksi? Kaikkien tahojen yhteisvoimin tulisi koululle kaikkialla EU:ssa asettaa monien tavoitteiden ja vaatimusten ytimeen luovuus ja kyky oppia uutta. Tämä on vaihe, jossa kehittyy eurooppalaisen innovatiivisuuden perusta. |
| --- | --- |

62.

Luovuus ja kyky omaksua kaikkea uutta on pienille lapsille heidän ensimmäisten elinvuosiensa aikana erittäin luontevaa. On aiheellista kysyä, miksi elinympäristö ja koululaitos eivät useinkaan onnistu tätä vahvistamaan innostuneeksi, avoimeksi ja innovatiiviseksi elämäntavaksi? Kaikkien tahojen yhteisvoimin tulisi koululle kaikkialla EU:ssa asettaa monien tavoitteiden ja vaatimusten ytimeen luovuus ja kyky oppia uutta. Tämä on vaihe, jossa kehittyy eurooppalaisen innovatiivisuuden perusta.

| 63. | Alueiden komitea ymmärtää myös tieteen ja yhteiskunnan välisen kuilun umpeen kuromisen merkityksen. Komitea kannustaa kaikkia asianomaisia tahoja osallistumaan aktiivisesti tieteen ja yhteiskunnan väliseen vuoropuheluun, jossa tutkitaan ja korostetaan tapoja, joilla tutkimustulokset voidaan muuntaa todellisen elämän käytänteiksi. Kaikilla yhteiskunnallisilla haasteilla on vahva paikallisulottuvuus, josta voi olla hyötyä, kun tutkijat tulevat tietoisiksi ongelmista ja yhteiskunnalliset sidosryhmät ymmärtävät, mitä tiede voi tarjota. Vuoropuhelussa olisi keskityttävä nimenomaan paikallisten tarpeiden nivomiseen Horisontti 2020 -puiteohjelman pilarien – yhteiskunnalliset haasteet, teollinen johtoasema ja huipputason tiede – tutkimustuloksiin. Ideapajoja (idea nurseries) ja sosiaalisesti suuntautuneita hautomoita (social incubators) voidaan sitten perustaa, jotta keskustelusta saadut uudet oivallukset muunnetaan todellisiksi prototyypeiksi, joita voidaan testata käytännössä. |
| --- | --- |

63.

Alueiden komitea ymmärtää myös tieteen ja yhteiskunnan välisen kuilun umpeen kuromisen merkityksen. Komitea kannustaa kaikkia asianomaisia tahoja osallistumaan aktiivisesti tieteen ja yhteiskunnan väliseen vuoropuheluun, jossa tutkitaan ja korostetaan tapoja, joilla tutkimustulokset voidaan muuntaa todellisen elämän käytänteiksi. Kaikilla yhteiskunnallisilla haasteilla on vahva paikallisulottuvuus, josta voi olla hyötyä, kun tutkijat tulevat tietoisiksi ongelmista ja yhteiskunnalliset sidosryhmät ymmärtävät, mitä tiede voi tarjota. Vuoropuhelussa olisi keskityttävä nimenomaan paikallisten tarpeiden nivomiseen Horisontti 2020 -puiteohjelman pilarien – yhteiskunnalliset haasteet, teollinen johtoasema ja huipputason tiede – tutkimustuloksiin. Ideapajoja (idea nurseries) ja sosiaalisesti suuntautuneita hautomoita (social incubators) voidaan sitten perustaa, jotta keskustelusta saadut uudet oivallukset muunnetaan todellisiksi prototyypeiksi, joita voidaan testata käytännössä.

| 64. | Nämä ehdotukset edistävät tehokkaasti innovaatiokuilun umpeenkuromista, kun niitä sovelletaan kaikilla Euroopan alueilla. Alueiden komitea toteaa, että on käsiteltävä edelläkävijäalueiden, hyvin toimivien alueiden, haavoittuvampien alueiden, heikommin kehittyneiden alueiden ja epäedullisemmassa asemassa olevien alueiden tarpeita. Jokaisella tasolla tarvitaan luonnollisesti kohdennettuja erityistoimia ja -ohjelmia. Tämän lisäksi komitea korostaa kaikenlaisen alueidenvälisen yhteistyön ja yhteistoiminnan tukemisen merkitystä: aktiivinen kumppanuus tiedon vaihdossa ja yhteinen luomistyö sellaisten prosessien ja käytänteiden parissa, joita voidaan soveltaa kussakin erityistilanteessa, alueiden välinen neuvonta ja mentorointi, vertailuoppimisen ja vertailutekemisen aloitteet, joiden ansiosta epäedullisemmassa asemassa olevat alueet voivat hyötyä muualla saaduista kokemuksista ja samalla panostaa omiin vahvuuksiinsa ja erityisosaamiseensa, jotka voidaan ottaa huomioon ja joilla voidaan elähdyttää ja tukea innovointia muilla alueilla. Tällaisen vahvan alueellisen monimuotoisuuden olisi oltava keskeisellä sijalla Euroopan uudessa yhteistoimintaan perustuvassa etulyöntiasemassa. |
| --- | --- |

64.

Nämä ehdotukset edistävät tehokkaasti innovaatiokuilun umpeenkuromista, kun niitä sovelletaan kaikilla Euroopan alueilla. Alueiden komitea toteaa, että on käsiteltävä edelläkävijäalueiden, hyvin toimivien alueiden, haavoittuvampien alueiden, heikommin kehittyneiden alueiden ja epäedullisemmassa asemassa olevien alueiden tarpeita. Jokaisella tasolla tarvitaan luonnollisesti kohdennettuja erityistoimia ja -ohjelmia. Tämän lisäksi komitea korostaa kaikenlaisen alueidenvälisen yhteistyön ja yhteistoiminnan tukemisen merkitystä: aktiivinen kumppanuus tiedon vaihdossa ja yhteinen luomistyö sellaisten prosessien ja käytänteiden parissa, joita voidaan soveltaa kussakin erityistilanteessa, alueiden välinen neuvonta ja mentorointi, vertailuoppimisen ja vertailutekemisen aloitteet, joiden ansiosta epäedullisemmassa asemassa olevat alueet voivat hyötyä muualla saaduista kokemuksista ja samalla panostaa omiin vahvuuksiinsa ja erityisosaamiseensa, jotka voidaan ottaa huomioon ja joilla voidaan elähdyttää ja tukea innovointia muilla alueilla. Tällaisen vahvan alueellisen monimuotoisuuden olisi oltava keskeisellä sijalla Euroopan uudessa yhteistoimintaan perustuvassa etulyöntiasemassa.

VIII   MITÄ SEURAAVAKSI?

| 65. | Alueiden komitea uskoo vahvasti, että prosessi, jossa määritellään, millä tavalla monet tässä lausunnossa esitetyt ehdotukset ja suositukset voidaan toteuttaa käytännössä, ja jossa tutkitaan yhteistoiminnassa lupaavia lähestymistapoja niiden soveltamiseksi alueiden sisäisesti ja rajatylittävästi, on tehokkain tapa muuntaa erinomaiset aikomukset todellisiksi tuloksiksi, joilla on voimakas vaikutus päivittäisessä elämässä Euroopassa. Tämä on avain innovaatiokuilun umpeenkuromiseksi. |
| --- | --- |

65.

Alueiden komitea uskoo vahvasti, että prosessi, jossa määritellään, millä tavalla monet tässä lausunnossa esitetyt ehdotukset ja suositukset voidaan toteuttaa käytännössä, ja jossa tutkitaan yhteistoiminnassa lupaavia lähestymistapoja niiden soveltamiseksi alueiden sisäisesti ja rajatylittävästi, on tehokkain tapa muuntaa erinomaiset aikomukset todellisiksi tuloksiksi, joilla on voimakas vaikutus päivittäisessä elämässä Euroopassa. Tämä on avain innovaatiokuilun umpeenkuromiseksi.

| 66. | Vastuu tarvittavista muutoksista kuuluu kaikille tasoille ja kaikille toimijoille. Tämän lausunnon ehdotusten toimeenpanossa on päävastuu luonnollisesti pääosin EU:n komissiolla sekä toisaalta paikallis- ja aluetasolla olevilla päätöksentekijöillä ja muilla toimijoilla. Vastuu on myös unionin puheenjohtajavaltiolla Irlannilla sekä seuraavilla puheenjohtajavaltioilla, jotka voivat viedä tämän lausunnon ehdotukset tai osan niistä mahdollisimman nopeasti ja pitkälle toteutusvaiheeseen. |
| --- | --- |

66.

Vastuu tarvittavista muutoksista kuuluu kaikille tasoille ja kaikille toimijoille. Tämän lausunnon ehdotusten toimeenpanossa on päävastuu luonnollisesti pääosin EU:n komissiolla sekä toisaalta paikallis- ja aluetasolla olevilla päätöksentekijöillä ja muilla toimijoilla. Vastuu on myös unionin puheenjohtajavaltiolla Irlannilla sekä seuraavilla puheenjohtajavaltioilla, jotka voivat viedä tämän lausunnon ehdotukset tai osan niistä mahdollisimman nopeasti ja pitkälle toteutusvaiheeseen.

| 67. | Alueiden komitea suosittaa, että tämän lausunnon seurantatoimina AK, komissio ja muut toimijat kokoavat esimerkkejä hyvistä käytänteistä. Tavoitteena on vauhdittaa tavoiteltua muutosta sekä yleisesti että muutamilla kärkihankkeiksi nimettävillä toimenpiteillä. Näistä osa tulisi myös nostaa seuraavien puheenjohtajakausien työagendalle. |
| --- | --- |

67.

Alueiden komitea suosittaa, että tämän lausunnon seurantatoimina AK, komissio ja muut toimijat kokoavat esimerkkejä hyvistä käytänteistä. Tavoitteena on vauhdittaa tavoiteltua muutosta sekä yleisesti että muutamilla kärkihankkeiksi nimettävillä toimenpiteillä. Näistä osa tulisi myös nostaa seuraavien puheenjohtajakausien työagendalle.

Bryssel 30 päivänä toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112/2012 fin.

1

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/22

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sääntelyn tila”

2013/C 218/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että talouskriisin jatkuminen on kääntänyt yhä enemmän huomiota lainsäädännön kustannuksiin sekä unionin säännöstöön jo sisältyvien säädösten täytäntöönpanoon liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

—

toteaa, että talouskriisin jatkuminen on kääntänyt yhä enemmän huomiota lainsäädännön kustannuksiin sekä unionin säännöstöön jo sisältyvien säädösten täytäntöönpanoon liittyviin haasteisiin.

| — | katsoo, että kaikilla hallintotasoilla tulisi varmistaa lainsäädännön tehokkuus ja tuloksellisuus ja että on erityisesti EU:n toimielimien vastuulla osoittaa unionin lainsäädännön selvä lisäarvo; sen on tuotava mahdollisimman paljon hyötyä mahdollisimman pienin kustannuksin, ja siinä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kaikilla hallintotasoilla tulisi varmistaa lainsäädännön tehokkuus ja tuloksellisuus ja että on erityisesti EU:n toimielimien vastuulla osoittaa unionin lainsäädännön selvä lisäarvo; sen on tuotava mahdollisimman paljon hyötyä mahdollisimman pienin kustannuksin, ja siinä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| — | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen uudeksi sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaksi ohjelmaksi, jonka avulla on tarkoitus kartoittaa systemaattisesti ja toteuttaa avoimesti aloitteita, joiden tuloksena sääntelyn kustannuksia voidaan merkittävästi alentaa ja sääntelyä yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen uudeksi sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaksi ohjelmaksi, jonka avulla on tarkoitus kartoittaa systemaattisesti ja toteuttaa avoimesti aloitteita, joiden tuloksena sääntelyn kustannuksia voidaan merkittävästi alentaa ja sääntelyä yksinkertaistaa.

| — | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kartoittaa, minkä säädösten osalta ja/tai millä sääntelyn aloilla on mahdollisuuksia sääntöjen yksinkertaistamiseen ja sääntelyn kustannusten alentamiseen poliittisia tavoitteita vaarantamatta, painottaa, että kaikkien hallintotasojen tulisi voida antaa panoksensa toimivuustarkastuksiin, ja tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kartoittaa, minkä säädösten osalta ja/tai millä sääntelyn aloilla on mahdollisuuksia sääntöjen yksinkertaistamiseen ja sääntelyn kustannusten alentamiseen poliittisia tavoitteita vaarantamatta, painottaa, että kaikkien hallintotasojen tulisi voida antaa panoksensa toimivuustarkastuksiin, ja tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline.

| — | painottaa jälleen sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen ja järkevöittämisen merkitystä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille, joiden resurssit lainsäädännön täytäntöönpanoon ovat usein rajalliset ja koko ajan vähenemässä. |
| --- | --- |

—

painottaa jälleen sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen ja järkevöittämisen merkitystä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille, joiden resurssit lainsäädännön täytäntöönpanoon ovat usein rajalliset ja koko ajan vähenemässä.

| — | kannattaa ehdotuksia vaikutusten arvioinnin jatkuvaksi parantamiseksi ja toistaa, että säädös- ja politiikkaehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta. Jos komissio päättää laajentaa vaikutustenarviointilautakunnan jäsenistöä sen riippumattomuuden lisäämiseksi, AK katsoo, että paikallis- ja aluehallinnon etujen tulee olla edustettuina. |
| --- | --- |

—

kannattaa ehdotuksia vaikutusten arvioinnin jatkuvaksi parantamiseksi ja toistaa, että säädös- ja politiikkaehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta. Jos komissio päättää laajentaa vaikutustenarviointilautakunnan jäsenistöä sen riippumattomuuden lisäämiseksi, AK katsoo, että paikallis- ja aluehallinnon etujen tulee olla edustettuina.

| — | kehottaa Euroopan komissiota käännättämään kuulemisasiakirjat aktiivisemmin kaikille EU:n virallisille kielille. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota käännättämään kuulemisasiakirjat aktiivisemmin kaikille EU:n virallisille kielille.

| — | painottaa toimielinten yhteistä vastuuta siitä, että kansalaisille, yrityksille ja suurelle yleisölle tiedotetaan järkevän sääntelyn välineiden käyttämisestä saatavista hyödyistä. |
| --- | --- |

—

painottaa toimielinten yhteistä vastuuta siitä, että kansalaisille, yrityksille ja suurelle yleisölle tiedotetaan järkevän sääntelyn välineiden käyttämisestä saatavista hyödyistä.

| Esittelijä | Graham TOPE (UK, ALDE), Suur-Lontoon Suttonin kaupunkipiirin valtuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto ”EU:n sääntelyn tila”
  COM(2012) 746 final
  Huomioon on otettu myös: | Staff Working Document on the Review of the Commission Consultation Policy

  SWD(2012) 422 final |

Esittelijä

Graham TOPE (UK, ALDE), Suur-Lontoon Suttonin kaupunkipiirin valtuutettu

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto ”EU:n sääntelyn tila”

COM(2012) 746 final

Huomioon on otettu myös:

Staff Working Document on the Review of the Commission Consultation Policy

SWD(2012) 422 final

| | Staff Working Document on the Action Programme for the Reducing Administrative Burdens in the EU Final Report

  SWD(2012) 423 final |
| --- | --- |

Staff Working Document on the Action Programme for the Reducing Administrative Burdens in the EU Final Report

SWD(2012) 423 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto: sääntelyn parantamisstrategia

| 1. | on vakuuttunut siitä, että unionin lainsäädäntö sisällään ilmentää pyrkimystä parantaa ja yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja siten vähentää kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

1.

on vakuuttunut siitä, että unionin lainsäädäntö sisällään ilmentää pyrkimystä parantaa ja yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja siten vähentää kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita.

| 2. | ottaa huomioon, että talouskriisin jatkuminen on kääntänyt yhä enemmän huomiota lainsäädännön kustannuksiin sekä unionin säännöstöön jo sisältyvien säädösten täytäntöönpanoon liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon, että talouskriisin jatkuminen on kääntänyt yhä enemmän huomiota lainsäädännön kustannuksiin sekä unionin säännöstöön jo sisältyvien säädösten täytäntöönpanoon liittyviin haasteisiin.

| 3. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että kansallisten viranomaisten resurssit EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamiseen ovat yhä niukemmat, ja katsoo, että tämä on haaste, johon on vastattava yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja josta ei pitäisi tulla tekosyytä muiden hallintotasojen rasitteen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

3.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen siitä, että kansallisten viranomaisten resurssit EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamiseen ovat yhä niukemmat, ja katsoo, että tämä on haaste, johon on vastattava yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja josta ei pitäisi tulla tekosyytä muiden hallintotasojen rasitteen lisäämiseksi.

| 4. | katsoo tässä yleisessä tilanteessa, että kaikilla hallintotasoilla tulisi varmistaa lainsäädännön tehokkuus ja tuloksellisuus. Erityisesti EU:n toimielimien vastuulla on osoittaa, että unionin lainsäädännöllä on selvästi lisäarvoa; sen on tuotava mahdollisimman paljon hyötyä mahdollisimman pienin kustannuksin, ja siinä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

4.

katsoo tässä yleisessä tilanteessa, että kaikilla hallintotasoilla tulisi varmistaa lainsäädännön tehokkuus ja tuloksellisuus. Erityisesti EU:n toimielimien vastuulla on osoittaa, että unionin lainsäädännöllä on selvästi lisäarvoa; sen on tuotava mahdollisimman paljon hyötyä mahdollisimman pienin kustannuksin, ja siinä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| 5. | palauttaa mieliin, että EU:n sääntelyn parantamisstrategian keskeiset tekijät ovat olleet seuraavat:






  — | järjestelmän perustaminen tärkeimpien komission ehdotusten vaikutusten arvioimiseksi ja suunnittelun parantamiseksi |
| --- | --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että EU:n sääntelyn parantamisstrategian keskeiset tekijät ovat olleet seuraavat:

—

järjestelmän perustaminen tärkeimpien komission ehdotusten vaikutusten arvioimiseksi ja suunnittelun parantamiseksi

| — | voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtäävän ohjelman toteuttaminen |
| --- | --- |

—

voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtäävän ohjelman toteuttaminen

| — | hallinnollisen taakan pienentämistä käsittelevä ja vähentämistavoitteen sisältävä toimintasuunnitelma |
| --- | --- |

—

hallinnollisen taakan pienentämistä käsittelevä ja vähentämistavoitteen sisältävä toimintasuunnitelma

| — | vanhentuneen lainsäädännön tai lakiehdotusten poistaminen |
| --- | --- |

—

vanhentuneen lainsäädännön tai lakiehdotusten poistaminen

| — | kansalaisten ja muiden sidosryhmien laaja kuuleminen kaikkien komission aloitteiden yhteydessä |
| --- | --- |

—

kansalaisten ja muiden sidosryhmien laaja kuuleminen kaikkien komission aloitteiden yhteydessä

| — | lainsäädännön ja sääntelyn vaihtoehtojen (kuten itsesääntelyn tai lainsäätäjän ja asianomaisten tahojen yhteissääntelyn) harkitseminen. |
| --- | --- |

—

lainsäädännön ja sääntelyn vaihtoehtojen (kuten itsesääntelyn tai lainsäätäjän ja asianomaisten tahojen yhteissääntelyn) harkitseminen.

| 6. | suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan ehdotukseen uudeksi sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaksi ohjelmaksi, jonka avulla on tarkoitus kartoittaa systemaattisesti ja toteuttaa avoimesti aloitteita, joiden tuloksena sääntelyn kustannuksia voidaan merkittävästi alentaa ja sääntelyä yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan ehdotukseen uudeksi sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaksi ohjelmaksi, jonka avulla on tarkoitus kartoittaa systemaattisesti ja toteuttaa avoimesti aloitteita, joiden tuloksena sääntelyn kustannuksia voidaan merkittävästi alentaa ja sääntelyä yksinkertaistaa.

| 7. | painottaa edelleen, että sääntelyn parantamisen tulisi tapahtua monitasoisen hallinnon hengessä eli koordinoimalla EU:n, kansallisten instituutioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa. |
| --- | --- |

7.

painottaa edelleen, että sääntelyn parantamisen tulisi tapahtua monitasoisen hallinnon hengessä eli koordinoimalla EU:n, kansallisten instituutioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa.

| 8. | katsoo, että Euroopan komissiota ja muita toimielimiä tulisi kannustaa kutsumaan aluetaso ja paikallishallinto nykyistä aktiivisemmin mukaan suunniteltaessa lainsäädäntöä, arvioitaessa sen vaikutuksia ja pohdittaessa keinoja EU:n politiikkojen täytäntöönpanemiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Enemmistö uusista ehdotuksistahan koskee Euroopan unionin nykyisen lainsäädännön muuttamista tai täydentämistä. Välttämättömien ajantasaistusten jatkuvassa syklissä on tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisten arvokkaat kokemukset EU:n säädösten soveltamisesta otetaan huomioon uusien ehdotusten laadinnassa. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että Euroopan komissiota ja muita toimielimiä tulisi kannustaa kutsumaan aluetaso ja paikallishallinto nykyistä aktiivisemmin mukaan suunniteltaessa lainsäädäntöä, arvioitaessa sen vaikutuksia ja pohdittaessa keinoja EU:n politiikkojen täytäntöönpanemiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Enemmistö uusista ehdotuksistahan koskee Euroopan unionin nykyisen lainsäädännön muuttamista tai täydentämistä. Välttämättömien ajantasaistusten jatkuvassa syklissä on tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaisten arvokkaat kokemukset EU:n säädösten soveltamisesta otetaan huomioon uusien ehdotusten laadinnassa.

| 9. | kehottaa jatkamaan toimia sääntelyn laadun parantamiseksi, jotta varmistetaan, että se on kaikkien kannalta mahdollisimman selkeää sekä helposti saatavilla ja noudatettavissa, jäsenvaltioissa virallisesti tunnustettuja alueellisia kieliä kunnioittaen, silloin kun tällaiset sopimukset ovat olemassa. |
| --- | --- |

9.

kehottaa jatkamaan toimia sääntelyn laadun parantamiseksi, jotta varmistetaan, että se on kaikkien kannalta mahdollisimman selkeää sekä helposti saatavilla ja noudatettavissa, jäsenvaltioissa virallisesti tunnustettuja alueellisia kieliä kunnioittaen, silloin kun tällaiset sopimukset ovat olemassa.

| 10. | katsoo, että strategian tulisi pohjautua kumppanuuteen ja osallistavaan lähestymistapaan EU:n politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että strategian tulisi pohjautua kumppanuuteen ja osallistavaan lähestymistapaan EU:n politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

| 11. | korostaa, että on tärkeää ottaa alue- ja paikallisviranomaiset mukaan unionin säännöstön laadintaan ja arviointiin, sillä useimmiten kyseiset tahot ovat toimivaltaisia unionin politiikkojen täytäntöönpanon osalta. Tämän ei kuitenkaan tule rajoittaa perussopimuksissa vahvistetun jäsenvaltioiden institutionaalisen ja perustuslaillisen riippumattomuuden periaatetta. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on tärkeää ottaa alue- ja paikallisviranomaiset mukaan unionin säännöstön laadintaan ja arviointiin, sillä useimmiten kyseiset tahot ovat toimivaltaisia unionin politiikkojen täytäntöönpanon osalta. Tämän ei kuitenkaan tule rajoittaa perussopimuksissa vahvistetun jäsenvaltioiden institutionaalisen ja perustuslaillisen riippumattomuuden periaatetta.

Sääntelyn tila

| 12. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kartoittaa, minkä säädösten osalta ja/tai millä sääntelyn aloilla on mahdollisuuksia sääntöjen yksinkertaistamiseen ja sääntelyn kustannusten alentamiseen poliittisia tavoitteita vaarantamatta (nk. ensin tehtävä tilannearvio). |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kartoittaa, minkä säädösten osalta ja/tai millä sääntelyn aloilla on mahdollisuuksia sääntöjen yksinkertaistamiseen ja sääntelyn kustannusten alentamiseen poliittisia tavoitteita vaarantamatta (nk. ensin tehtävä tilannearvio).

| 13. | painottaa, että kaikkien hallintotasojen tulisi voida antaa panoksensa toimivuustarkastuksiin paikallis- ja alueviranomaisia kiinnostavilla pääasiallisilla aloilla eli koheesiopolitiikan, kaupunkipolitiikan, rahoitusvälineiden, ympäristölainsäädännön, teollisuuspolitiikan, sosiaalilainsäädännön ja liikenteen aloilla. |
| --- | --- |

13.

painottaa, että kaikkien hallintotasojen tulisi voida antaa panoksensa toimivuustarkastuksiin paikallis- ja alueviranomaisia kiinnostavilla pääasiallisilla aloilla eli koheesiopolitiikan, kaupunkipolitiikan, rahoitusvälineiden, ympäristölainsäädännön, teollisuuspolitiikan, sosiaalilainsäädännön ja liikenteen aloilla.

Jälkiarviointi

| 14. | tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline. |
| --- | --- |

14.

tukee edelleen EU:n lainsäädännön järjestelmällisiä jälkiarviointeja, sillä ne ovat tehokas järkevän sääntelyn väline.

| 15. | pitää valitettavana, että AK:ta ei ole pyydetty osallistumaan arviointityöhön, vaikka se tätä pyysi järkevästä sääntelystä vuonna 2011 antamassaan lausunnossa ja vaikka tällainen mahdollisuus sisältyy sääntelyn tilaa käsittelevään tiedonantoon. |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että AK:ta ei ole pyydetty osallistumaan arviointityöhön, vaikka se tätä pyysi järkevästä sääntelystä vuonna 2011 antamassaan lausunnossa ja vaikka tällainen mahdollisuus sisältyy sääntelyn tilaa käsittelevään tiedonantoon.

Hallinnollisen rasituksen keventäminen

| 16. | panee merkille hallinnollisen rasituksen keventämiseksi laaditun toimintaohjelman mukaiset toimet ja toteaa, että merkittävimmät saavutukset on saatu aikaan pääasiassa sellaisilla aloilla – yhtiöoikeus, yhtiöverotus jne. – joilla ei juuri ole suoria vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin, ja että on hyödyllistä sisällyttää mukaan aloja, joilla on paikallisviranomaisten kannalta suurempi merkitys, kuten toimiluvat tai muut luvat. Komitea toteaa kuitenkin, että ohjelma kuvastaa sääntelykulttuurissa tapahtunutta muutosta, joka saattaa viime kädessä hyödyttää julkishallintoakin. |
| --- | --- |

16.

panee merkille hallinnollisen rasituksen keventämiseksi laaditun toimintaohjelman mukaiset toimet ja toteaa, että merkittävimmät saavutukset on saatu aikaan pääasiassa sellaisilla aloilla – yhtiöoikeus, yhtiöverotus jne. – joilla ei juuri ole suoria vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin, ja että on hyödyllistä sisällyttää mukaan aloja, joilla on paikallisviranomaisten kannalta suurempi merkitys, kuten toimiluvat tai muut luvat. Komitea toteaa kuitenkin, että ohjelma kuvastaa sääntelykulttuurissa tapahtunutta muutosta, joka saattaa viime kädessä hyödyttää julkishallintoakin.

| 17. | painottaa jälleen sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen ja järkevöittämisen merkitystä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille, joiden resurssit lainsäädännön täytäntöönpanoon ovat usein rajalliset ja koko ajan vähenemässä. Tämä koskee esimerkiksi laajoja raportointivelvollisuuksia, jotka siirretään usein kansalaisten ja yritysten kannettaviksi. |
| --- | --- |

17.

painottaa jälleen sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen ja järkevöittämisen merkitystä erityisesti paikallis- ja alueviranomaisille, joiden resurssit lainsäädännön täytäntöönpanoon ovat usein rajalliset ja koko ajan vähenemässä. Tämä koskee esimerkiksi laajoja raportointivelvollisuuksia, jotka siirretään usein kansalaisten ja yritysten kannettaviksi.

| 18. | panee merkille, että yksinkertaistaminen voi myös mahdollistaa merkittäviä kustannussäästöjä paitsi yrityksissä myös paikallis- ja aluehallinnossa, jolloin niukat taloudelliset ja henkilöstöresurssit voidaan käyttää muihin keskeisiin julkisiin palveluihin. |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että yksinkertaistaminen voi myös mahdollistaa merkittäviä kustannussäästöjä paitsi yrityksissä myös paikallis- ja aluehallinnossa, jolloin niukat taloudelliset ja henkilöstöresurssit voidaan käyttää muihin keskeisiin julkisiin palveluihin.

| 19. | toistaa olevansa sitoutunut avustamaan korkean tason ryhmää sen tehtävien hoitamisessa erityisesti ”uudessa” toimintalinjassa, jossa keskitytään luomaan nykyistä tehokkaampaa julkishallintoa, joka vastaa sidosryhmien ja pk-yritysten tarpeisiin. |
| --- | --- |

19.

toistaa olevansa sitoutunut avustamaan korkean tason ryhmää sen tehtävien hoitamisessa erityisesti ”uudessa” toimintalinjassa, jossa keskitytään luomaan nykyistä tehokkaampaa julkishallintoa, joka vastaa sidosryhmien ja pk-yritysten tarpeisiin.

| 20. | korostaa, että ryhmän työssä on noudatettava avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että ryhmän työssä on noudatettava avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta.

| 21. | kannattaa ehdotusta hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevan toimintaohjelman seurantatoimiksi, joilla varmistetaan, että hallinnollisten menettelyjen vähentäminen 25 prosentilla hyödyttää liiketoimintaa ja pk-yrityksiä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

21.

kannattaa ehdotusta hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevan toimintaohjelman seurantatoimiksi, joilla varmistetaan, että hallinnollisten menettelyjen vähentäminen 25 prosentilla hyödyttää liiketoimintaa ja pk-yrityksiä jäsenvaltioissa.

| 22. | pitää valitettavana, ettei sääntelyn tilasta annetussa tiedonannossa oteta huomioon vaihtoehtoisia sääntelytapoja tai sääntelyn vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana, ettei sääntelyn tilasta annetussa tiedonannossa oteta huomioon vaihtoehtoisia sääntelytapoja tai sääntelyn vaihtoehtoja.

Vaikutusten arviointi

| 23. | kannattaa ehdotuksia vaikutusten arvioinnin jatkuvaksi parantamiseksi eli sellaisten aiempaa kattavampien ja kriittisten arviointien tekemiseksi, jotka ovat kiinteästi sidoksissa poliittiseen prosessiin, sidosryhmäkuulemisten kehittämiseksi ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

23.

kannattaa ehdotuksia vaikutusten arvioinnin jatkuvaksi parantamiseksi eli sellaisten aiempaa kattavampien ja kriittisten arviointien tekemiseksi, jotka ovat kiinteästi sidoksissa poliittiseen prosessiin, sidosryhmäkuulemisten kehittämiseksi ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi nykyistä enemmän.

| 24. | toistaa, että säädös- ja politiikkaehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi välttämättä tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta (paikallisia ja alueellisia näkökohtia sekä taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia valtion-, alue- ja paikallisviranomaisiin). Komitea muistuttaa, että tämä on seurausta alueellisen yhteenkuuluvuuden ottamisesta yhdeksi unionin tavoitteista (EU:sta tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artikla) ja myös velvoitteesta ottaa huomioon, että ”alueellisille ja paikallisille viranomaisille – – aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteutettu saavutettavaan tavoitteeseen” (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) pöytäkirjassa N:o 2 oleva 5 artikla). |
| --- | --- |

24.

toistaa, että säädös- ja politiikkaehdotusten vaikutusten arvioinnissa tulisi välttämättä tarkastella pääasiallisten toimintavaihtoehtojen alueellista ulottuvuutta (paikallisia ja alueellisia näkökohtia sekä taloudellisia ja hallinnollisia vaikutuksia valtion-, alue- ja paikallisviranomaisiin). Komitea muistuttaa, että tämä on seurausta alueellisen yhteenkuuluvuuden ottamisesta yhdeksi unionin tavoitteista (EU:sta tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artikla) ja myös velvoitteesta ottaa huomioon, että ”alueellisille ja paikallisille viranomaisille – – aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteutettu saavutettavaan tavoitteeseen” (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) pöytäkirjassa N:o 2 oleva 5 artikla).

| 25. | pitää valitettavana, ettei AK:n ja Euroopan komission yhteistyösopimuksen tarkistuksessa luotu perustaa järjestelmälliselle yhteistyölle vaikutusten arvioinnin alalla, ja kehottaa Euroopan komissiota ja sen yksittäisiä pääosastoja pitämään alueiden komiteaa institutionaalisena kumppanina vaikutustenarviointeja tehtäessä. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen toimintaan varhaisessa vaiheessa parantaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanokelpoisuutta ja hyväksyntää. |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana, ettei AK:n ja Euroopan komission yhteistyösopimuksen tarkistuksessa luotu perustaa järjestelmälliselle yhteistyölle vaikutusten arvioinnin alalla, ja kehottaa Euroopan komissiota ja sen yksittäisiä pääosastoja pitämään alueiden komiteaa institutionaalisena kumppanina vaikutustenarviointeja tehtäessä. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen toimintaan varhaisessa vaiheessa parantaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanokelpoisuutta ja hyväksyntää.

| 26. | panee merkille, että Euroopan parlamentin tai neuvoston säädösehdotuksiin tekemät sisällölliset muutokset voivat vaikuttaa merkittävästi myös paikallishallintoon ja alueisiin. Komitea kehottaakin parlamenttia ja neuvostoa pyytämään alueiden komitealta apua, kun ne päättävät tehdä tällaisten muutosehdotusten vaikutustenarviointeja. |
| --- | --- |

26.

panee merkille, että Euroopan parlamentin tai neuvoston säädösehdotuksiin tekemät sisällölliset muutokset voivat vaikuttaa merkittävästi myös paikallishallintoon ja alueisiin. Komitea kehottaakin parlamenttia ja neuvostoa pyytämään alueiden komitealta apua, kun ne päättävät tehdä tällaisten muutosehdotusten vaikutustenarviointeja.

| 27. | näin ollen kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kehittämään omaa vaikutustenarvioinnin yksikköään tai perustamaan tällaisen yksikön, jotta ne toteuttaisivat vaikutustenarviointeja eri näkökulmista, alueellinen näkökulma mukaan luettuna, ja loisivat tehostettuja viestintäkanavia alue- ja paikallisviranomaisten kanssa koordinoidusti komission kanssa. |
| --- | --- |

27.

näin ollen kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kehittämään omaa vaikutustenarvioinnin yksikköään tai perustamaan tällaisen yksikön, jotta ne toteuttaisivat vaikutustenarviointeja eri näkökulmista, alueellinen näkökulma mukaan luettuna, ja loisivat tehostettuja viestintäkanavia alue- ja paikallisviranomaisten kanssa koordinoidusti komission kanssa.

| 28. | pyytää saada osallistua vaikutusten arviointia koskevien suuntaviivojen tarkistamiseen, joka on määrä tehdä vuonna 2014, ja muistuttaa, että se antoi panoksensa vaikutusten arviointia koskevien vuoden 2009 suuntaviivojen luonnokseen toteuttamalla paikallis- ja alueviranomaisten konsultoinnin. |
| --- | --- |

28.

pyytää saada osallistua vaikutusten arviointia koskevien suuntaviivojen tarkistamiseen, joka on määrä tehdä vuonna 2014, ja muistuttaa, että se antoi panoksensa vaikutusten arviointia koskevien vuoden 2009 suuntaviivojen luonnokseen toteuttamalla paikallis- ja alueviranomaisten konsultoinnin.

| 29. | toistaa suhtautuvansa varautuneesti vaikutusten arvioinnin ”ulkoistamiseen”. Jos komissio kuitenkin päättää laajentaa vaikutustenarviointilautakunnan jäsenistöä sen riippumattomuuden lisäämiseksi, AK katsoo, että paikallis- ja aluehallinnon etujen tulee olla edustettuina, sillä kyseinen hallintotaso osallistuu todennäköisimmin käsiteltävänä olevan ehdotuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

29.

toistaa suhtautuvansa varautuneesti vaikutusten arvioinnin ”ulkoistamiseen”. Jos komissio kuitenkin päättää laajentaa vaikutustenarviointilautakunnan jäsenistöä sen riippumattomuuden lisäämiseksi, AK katsoo, että paikallis- ja aluehallinnon etujen tulee olla edustettuina, sillä kyseinen hallintotaso osallistuu todennäköisimmin käsiteltävänä olevan ehdotuksen täytäntöönpanoon.

Kuulemismenettelyt

| 30. | pitää tervetulleena Euroopan komission kuulemiskäytäntöjen tarkastelua sekä kannustaa komissiota ottamaan tulokset huomioon ja erityisesti antamaan riittävästi palautetta konsultointiin osallistuville tahoille. |
| --- | --- |

30.

pitää tervetulleena Euroopan komission kuulemiskäytäntöjen tarkastelua sekä kannustaa komissiota ottamaan tulokset huomioon ja erityisesti antamaan riittävästi palautetta konsultointiin osallistuville tahoille.

| 31. | kannustaa komissiota ottamaan komitean sekä paikallis- ja aluehallintoa edustavat eurooppalaiset järjestöt mukaan työhön, jonka tuloksena on määrä tarkistaa kuulemismenettelyjen vähimmäisvaatimuksia. |
| --- | --- |

31.

kannustaa komissiota ottamaan komitean sekä paikallis- ja aluehallintoa edustavat eurooppalaiset järjestöt mukaan työhön, jonka tuloksena on määrä tarkistaa kuulemismenettelyjen vähimmäisvaatimuksia.

| 32. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta pitää kuulemismenettelyjä esillä ja kehottaa kaikkia toimielimiä pyrkimään siihen, että uusia tieto- ja viestintätekniikoita hyödynnetään nykyistä paremmin ja keskenään vuorovaikutteisesti kuulemismenettelyistä tiedottamisessa ja niiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

32.

korostaa tässä yhteydessä tarvetta pitää kuulemismenettelyjä esillä ja kehottaa kaikkia toimielimiä pyrkimään siihen, että uusia tieto- ja viestintätekniikoita hyödynnetään nykyistä paremmin ja keskenään vuorovaikutteisesti kuulemismenettelyistä tiedottamisessa ja niiden toteuttamisessa.

| 33. | on samaa mieltä siitä, että on lisättävä ponnisteluja tulosten kvantifioimiseksi, keskeisten päätelmien esittämiseksi entistä selkeämmin ja kuulemisten järjestämiseksi vaikutustenarviointiluonnoksista, jotta asianomaisilla toimijoilla ja erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilla olisi mahdollisuus vaikuttaa prosessin alkuvaiheissa ja ymmärtää paremmin prosessin tulokset. |
| --- | --- |

33.

on samaa mieltä siitä, että on lisättävä ponnisteluja tulosten kvantifioimiseksi, keskeisten päätelmien esittämiseksi entistä selkeämmin ja kuulemisten järjestämiseksi vaikutustenarviointiluonnoksista, jotta asianomaisilla toimijoilla ja erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilla olisi mahdollisuus vaikuttaa prosessin alkuvaiheissa ja ymmärtää paremmin prosessin tulokset.

| 34. | kannattaa konsultoinnissa saatujen vastausten julkaisemista täyden avoimuuden varmistamiseksi ja palautteen saannin edistämiseksi. Euroopan komissio voisi lisäksi ilmoittaa vaikutustenarvioinnissa, miten se on toiminut konsultoinneista saadun palautteen suhteen. |
| --- | --- |

34.

kannattaa konsultoinnissa saatujen vastausten julkaisemista täyden avoimuuden varmistamiseksi ja palautteen saannin edistämiseksi. Euroopan komissio voisi lisäksi ilmoittaa vaikutustenarvioinnissa, miten se on toiminut konsultoinneista saadun palautteen suhteen.

| 35. | kehottaa Euroopan komissiota käännättämään aktiivisemmin kuulemisasiakirjat kaikille EU:n virallisille kielille. Komitea katsoo, ettei kuulemismenettelyä voida pitää edustavana, ellei sitä ole kohdistettu kansalaisille heidän omalla kielellään. |
| --- | --- |

35.

kehottaa Euroopan komissiota käännättämään aktiivisemmin kuulemisasiakirjat kaikille EU:n virallisille kielille. Komitea katsoo, ettei kuulemismenettelyä voida pitää edustavana, ellei sitä ole kohdistettu kansalaisille heidän omalla kielellään.

| 36. | toivoo tiiviimpää kaksisuuntaista yhteistyötä komitean ja komission välille: AK:n kohdennetuista kuulemismenettelyistä voitaisiin ilmoittaa ”Sinun äänesi Euroopassa” -verkkosivulla avoimuuden lisäämiseksi, ja Euroopan komission kuulemismenettelyistä voitaisiin myös aina ilmoittaa AK:n kanavien kautta sillä edellytyksellä, että niillä täydennetään ja vahvistetaan alue- ja paikallisviranomaisten mielipiteiden suoria kuulemisia. |
| --- | --- |

36.

toivoo tiiviimpää kaksisuuntaista yhteistyötä komitean ja komission välille: AK:n kohdennetuista kuulemismenettelyistä voitaisiin ilmoittaa ”Sinun äänesi Euroopassa” -verkkosivulla avoimuuden lisäämiseksi, ja Euroopan komission kuulemismenettelyistä voitaisiin myös aina ilmoittaa AK:n kanavien kautta sillä edellytyksellä, että niillä täydennetään ja vahvistetaan alue- ja paikallisviranomaisten mielipiteiden suoria kuulemisia.

| 37. | myöntää, että EU:n neuvoa-antavien elinten ”kuuleminen” ei ole EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklassa tarkoitettu julkinen konsultointi, vaan erityinen perussopimusten mukainen institutionaalinen vaatimus. Komitea kannustaa kuitenkin Euroopan komission yksittäisiä pääosastoja ja yksiköitä noudattamaan vaatimusta johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

37.

myöntää, että EU:n neuvoa-antavien elinten ”kuuleminen” ei ole EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklassa tarkoitettu julkinen konsultointi, vaan erityinen perussopimusten mukainen institutionaalinen vaatimus. Komitea kannustaa kuitenkin Euroopan komission yksittäisiä pääosastoja ja yksiköitä noudattamaan vaatimusta johdonmukaisesti.

| 38. | sitoutuu toteuttamaan omien kuulemisvälineidensä ja -verkostojensa kattavan tarkastelun samaan tapaan kuin Euroopan komissio. |
| --- | --- |

38.

sitoutuu toteuttamaan omien kuulemisvälineidensä ja -verkostojensa kattavan tarkastelun samaan tapaan kuin Euroopan komissio.

Kansallinen näkökulma: ”parantelu” eli goldplating

| 39. | käsittää lainsäädännön ”parantelun” (goldplating) tarkoittavan sitä, että jäsenvaltio saattaessaan EU:n direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä asettaa vähimmäisvaatimuksia pidemmälle meneviä vaatimuksia. |
| --- | --- |

39.

käsittää lainsäädännön ”parantelun” (goldplating) tarkoittavan sitä, että jäsenvaltio saattaessaan EU:n direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä asettaa vähimmäisvaatimuksia pidemmälle meneviä vaatimuksia.

| 40. | katsoo, että lainsäädännön ”parantelulle” olisi oltava EU:n laajuinen vakiomääritelmä, jotta taattaisiin oikeusvarmuus EU:n oikeuden täytäntöönpanossa ja soveltamisessa, voitaisiin tehdä vertailuanalyysejä ja arvioida jäsenvaltioiden väitteiden paikkansapitävyyttä niiden kiistäessä lainsäädännön parantelun. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että lainsäädännön ”parantelulle” olisi oltava EU:n laajuinen vakiomääritelmä, jotta taattaisiin oikeusvarmuus EU:n oikeuden täytäntöönpanossa ja soveltamisessa, voitaisiin tehdä vertailuanalyysejä ja arvioida jäsenvaltioiden väitteiden paikkansapitävyyttä niiden kiistäessä lainsäädännön parantelun.

| 41. | katsoo, että määritelmä voisi kattaa seuraavia seikkoja:






  — | muiden tai monitahoisempien sääntelyvaatimusten lisääminen direktiivin vaatimusten lisäksi |
| --- | --- | --- |

41.

katsoo, että määritelmä voisi kattaa seuraavia seikkoja:

—

muiden tai monitahoisempien sääntelyvaatimusten lisääminen direktiivin vaatimusten lisäksi

| — | soveltamisalan laajentaminen direktiivissä tarkoitetusta |
| --- | --- |

—

soveltamisalan laajentaminen direktiivissä tarkoitetusta

| — | direktiivissä sallittujen poikkeusten myöntämättä jättäminen |
| --- | --- |

—

direktiivissä sallittujen poikkeusten myöntämättä jättäminen

| — | direktiivin vaatimuksia pidemmälle menevien kansallisten vaatimusten säilyttäminen |
| --- | --- |

—

direktiivin vaatimuksia pidemmälle menevien kansallisten vaatimusten säilyttäminen

| — | direktiivin tarkoituksen ylittävien kansallisten sääntelyvaatimusten asettaminen |
| --- | --- |

—

direktiivin tarkoituksen ylittävien kansallisten sääntelyvaatimusten asettaminen

| — | direktiivin täytäntöönpano vaadittua aiemmin |
| --- | --- |

—

direktiivin täytäntöönpano vaadittua aiemmin

| — | EU:n säännöksissä asetettuja tiukemmat seuraamukset. |
| --- | --- |

—

EU:n säännöksissä asetettuja tiukemmat seuraamukset.

| 42. | myöntää, ettei lainsäädännön ”parantelu” ole EU:n oikeuden mukaan kiellettyä: saattaa joissakin tapauksissa olla perusteltua, että kansallisessa tai sitä alemman tason lainsäädännössä säädetään korkeammantasoisesta suojelusta kuin asianomaisessa EU:n direktiivissä. Tätä voidaan soveltaa ympäristönsuojeluun (SEUTin 193 artikla), työntekijöiden suojelemiseksi annettavaan lainsäädäntöön (SEUTin 153 artiklan 4 kohta), ihmisestä peräisin olevien elinten ja aineiden sekä veren ja verituotteiden laatua ja turvallisuutta koskevaan lainsäädäntöön (168 artiklan 4 kohdan a alakohta) ja kuluttajansuojaan (SEUTin 169 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

42.

myöntää, ettei lainsäädännön ”parantelu” ole EU:n oikeuden mukaan kiellettyä: saattaa joissakin tapauksissa olla perusteltua, että kansallisessa tai sitä alemman tason lainsäädännössä säädetään korkeammantasoisesta suojelusta kuin asianomaisessa EU:n direktiivissä. Tätä voidaan soveltaa ympäristönsuojeluun (SEUTin 193 artikla), työntekijöiden suojelemiseksi annettavaan lainsäädäntöön (SEUTin 153 artiklan 4 kohta), ihmisestä peräisin olevien elinten ja aineiden sekä veren ja verituotteiden laatua ja turvallisuutta koskevaan lainsäädäntöön (168 artiklan 4 kohdan a alakohta) ja kuluttajansuojaan (SEUTin 169 artiklan 4 kohta).

| 43. | Komitea suosittelee kuitenkin, että tällaiset lisätoimenpiteet perusteellaan erikseen, jotta kansallinen sääntely ja EU:n sääntely eivät sekoittuisi kansalaisten mielissä eikä vahvistettaisi näin mielikuvaa EU:n ”liiallisesta” sääntelystä. |
| --- | --- |

43.

Komitea suosittelee kuitenkin, että tällaiset lisätoimenpiteet perusteellaan erikseen, jotta kansallinen sääntely ja EU:n sääntely eivät sekoittuisi kansalaisten mielissä eikä vahvistettaisi näin mielikuvaa EU:n ”liiallisesta” sääntelystä.

| 44. | lisäksi painottaa, että näiden toimenpiteiden osalta on hyödyllistä toteuttaa kansallisella tasolla vaikutustenarviointi, jossa otetaan huomioon vaikutuksen eri ulottuvuudet, joita käsitellään EU:n tasolla, seutukohtainen ulottuvuus tai alueellinen vaikutus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

44.

lisäksi painottaa, että näiden toimenpiteiden osalta on hyödyllistä toteuttaa kansallisella tasolla vaikutustenarviointi, jossa otetaan huomioon vaikutuksen eri ulottuvuudet, joita käsitellään EU:n tasolla, seutukohtainen ulottuvuus tai alueellinen vaikutus mukaan luettuna.

| 45. | toistaa näkemyksensä, jonka myös komissio jakaa, että jäsenvaltioiden tulee luopua EU:n lainsäädännön ”parantelusta” tavalla, joka lisää uuden lainsäädännön monimutkaisuutta ja aiheuttaa enemmän kustannuksia paikallis- ja alueviranomaisille, yrityksille ja kansalaisille. |
| --- | --- |

45.

toistaa näkemyksensä, jonka myös komissio jakaa, että jäsenvaltioiden tulee luopua EU:n lainsäädännön ”parantelusta” tavalla, joka lisää uuden lainsäädännön monimutkaisuutta ja aiheuttaa enemmän kustannuksia paikallis- ja alueviranomaisille, yrityksille ja kansalaisille.

Toissijaisuusperiaate

| 46. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tunnustaa kansallisten parlamenttien roolin järkevän sääntelyn ja erityisesti toissijaisuusperiaatteen moitteettoman soveltamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

46.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tunnustaa kansallisten parlamenttien roolin järkevän sääntelyn ja erityisesti toissijaisuusperiaatteen moitteettoman soveltamisen yhteydessä.

| 47. | kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia ottamaan huomioon lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien kannat ja viittaa komitean ylläpitämään, toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkostoon kuuluvaan REGPEX-foorumiin tiedonlähteenä. |
| --- | --- |

47.

kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia ottamaan huomioon lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien kannat ja viittaa komitean ylläpitämään, toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkostoon kuuluvaan REGPEX-foorumiin tiedonlähteenä.

| 48. | katsoo, että Euroopan komission jäsenvaltioille tarjoamassa täytäntöönpanoavussa tulisi ottaa huomioon myös paikalliset ja alueelliset erityispiirteet ja että apu tulisi suunnata suoraan alue- tai paikallisviranomaisille aloilla, joilla täytäntöönpano kuuluu niiden toimivallan piiriin. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että Euroopan komission jäsenvaltioille tarjoamassa täytäntöönpanoavussa tulisi ottaa huomioon myös paikalliset ja alueelliset erityispiirteet ja että apu tulisi suunnata suoraan alue- tai paikallisviranomaisille aloilla, joilla täytäntöönpano kuuluu niiden toimivallan piiriin.

Alueiden komitean rooli

| 49. | esittää AK:lle, paikallisviranomaisille ja alueille merkittävää roolia uudessa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa. |
| --- | --- |

49.

esittää AK:lle, paikallisviranomaisille ja alueille merkittävää roolia uudessa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa.

| 50. | on tyytyväinen Euroopan komission kantaan, että järkevä sääntely on kaikkien EU:n toimielinten, siis myös alueiden komitean, yhteinen tehtävä. Komitea kannustaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa toteuttamaan järkevän sääntelyn ohjelmaa ja sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa yhtä vilpittömästi siten, että kyseisten toimielinten tekemistä lainsäädännön muutoksista mahdollisesti aiheutuva lisärasitus on mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

50.

on tyytyväinen Euroopan komission kantaan, että järkevä sääntely on kaikkien EU:n toimielinten, siis myös alueiden komitean, yhteinen tehtävä. Komitea kannustaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa toteuttamaan järkevän sääntelyn ohjelmaa ja sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa yhtä vilpittömästi siten, että kyseisten toimielinten tekemistä lainsäädännön muutoksista mahdollisesti aiheutuva lisärasitus on mahdollisimman pieni.

| 51. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission kanssa tehdyssä tarkistetussa yhteistyösopimuksessa otetaan huomioon järkevän sääntelyn kaikki osa-alueet kattava komitean toiminta. Komitea ehdottaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa neuvoteltaisiin vastaavista yhteistyösopimuksista. |
| --- | --- |

51.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission kanssa tehdyssä tarkistetussa yhteistyösopimuksessa otetaan huomioon järkevän sääntelyn kaikki osa-alueet kattava komitean toiminta. Komitea ehdottaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa neuvoteltaisiin vastaavista yhteistyösopimuksista.

| 52. | painottaa toimielinten yhteistä vastuuta siitä, että kansalaisille, yrityksille ja suurelle yleisölle tiedotetaan järkevän sääntelyn välineiden käyttämisestä saatavista hyödyistä, ja sitoutuu viemään tätä viestiä paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

52.

painottaa toimielinten yhteistä vastuuta siitä, että kansalaisille, yrityksille ja suurelle yleisölle tiedotetaan järkevän sääntelyn välineiden käyttämisestä saatavista hyödyistä, ja sitoutuu viemään tätä viestiä paikallis- ja alueviranomaisille.

Bryssel 30. toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/27

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Markkinatilanteen kehitys ja sen vaikutukset maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksiin – toinen ”pehmeää laskua” koskeva kertomus”

2013/C 218/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pyytää tekemään kiireellisesti lisätutkimuksia kiintiöiden poistamisen alueellisten vaikutusten arvioimiseksi |
| --- | --- |

—

pyytää tekemään kiireellisesti lisätutkimuksia kiintiöiden poistamisen alueellisten vaikutusten arvioimiseksi

| — | pyytää tekemään realistisen arvion tuotannon, sisäisen kulutuksen ja viennin näkymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä |
| --- | --- |

—

pyytää tekemään realistisen arvion tuotannon, sisäisen kulutuksen ja viennin näkymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä

| — | pyytää laatimaan suurten tuottajamaiden maitoalan politiikan vertailututkimuksen sekä yksityiskohtaisen arvion Sveitsin kokemuksesta |
| --- | --- |

—

pyytää laatimaan suurten tuottajamaiden maitoalan politiikan vertailututkimuksen sekä yksityiskohtaisen arvion Sveitsin kokemuksesta

| — | kehottaa tekemään arvion meneillään olevien kahdenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutuksista |
| --- | --- |

—

kehottaa tekemään arvion meneillään olevien kahdenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutuksista

| — | kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia mukauttaa Euroopan unioniin muiden valtioiden toteuttamia toimenpiteitä maitomarkkinoiden mahdollisten kriisitilanteiden hallinnoimiseksi – erityisesti Yhdysvaltain tulevaan maatalouslakiin (Farm Bill) vuosiksi 2013–2017 sisältyviä toimenpiteitä |
| --- | --- |

—

kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia mukauttaa Euroopan unioniin muiden valtioiden toteuttamia toimenpiteitä maitomarkkinoiden mahdollisten kriisitilanteiden hallinnoimiseksi – erityisesti Yhdysvaltain tulevaan maatalouslakiin (Farm Bill) vuosiksi 2013–2017 sisältyviä toimenpiteitä

| — | ehdottaa, että maitoalan paketissa säädetty tuotantomäärien hallinnointimahdollisuus laajennetaan koskemaan myös vuoristoalueilla tuotettua maitoa |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että maitoalan paketissa säädetty tuotantomäärien hallinnointimahdollisuus laajennetaan koskemaan myös vuoristoalueilla tuotettua maitoa

| — | pyytää asettamaan etusijalle Euroopan unionin sisäisten markkinoiden turvaamisen ja jatkuvuuden |
| --- | --- |

—

pyytää asettamaan etusijalle Euroopan unionin sisäisten markkinoiden turvaamisen ja jatkuvuuden

| — | ehdottaa, että vientistrategian puitteissa tuetaan nykyistä enemmän korkean lisäarvon maitotuotteita koskevaa innovointia |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että vientistrategian puitteissa tuetaan nykyistä enemmän korkean lisäarvon maitotuotteita koskevaa innovointia

| — | ehdottaa, että luodaan vahvat kumppanisiteet Välimeren eteläpuolisiin ja Lähi-idän maihin, joilla ei ole riittävästi maata eikä vettä maidon tuottamiseksi kohtuullisin kustannuksin ja joiden maitomarkkinat ovat Aasian markkinoita helpommin saavutettavissa |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että luodaan vahvat kumppanisiteet Välimeren eteläpuolisiin ja Lähi-idän maihin, joilla ei ole riittävästi maata eikä vettä maidon tuottamiseksi kohtuullisin kustannuksin ja joiden maitomarkkinat ovat Aasian markkinoita helpommin saavutettavissa

| — | pyytää komissiota määrittelemään uudelleen johdonmukaisen maaseudun ja maitoalan kehittämishankkeen vuoristoalueille, epäsuotuisille mutta maidontuotantoon soveltuville alueille, syrjäisimmille alueille ja jäsenvaltioille, joiden maidontuotannosta suurin osa saadaan erittäin pieniltä tiloilta. |
| --- | --- |

—

pyytää komissiota määrittelemään uudelleen johdonmukaisen maaseudun ja maitoalan kehittämishankkeen vuoristoalueille, epäsuotuisille mutta maidontuotantoon soveltuville alueille, syrjäisimmille alueille ja jäsenvaltioille, joiden maidontuotannosta suurin osa saadaan erittäin pieniltä tiloilta.

| Esittelijä | René SOUCHON (FR, PSE), Auvergnen aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Markkinatilanteen kehitys ja sen vaikutukset maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksiin – toinen ”pehmeää laskua” koskeva kertomus
  COM(2012) 741 final |

Esittelijä

René SOUCHON (FR, PSE), Auvergnen aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Markkinatilanteen kehitys ja sen vaikutukset maitokiintiöjärjestelmän sujuvan asteittaisen poistamisen edellytyksiin – toinen ”pehmeää laskua” koskeva kertomus

COM(2012) 741 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Jatkoa maitoalan asiakirjapaketista 12. toukokuuta 2011 annetulle lausunnolle

   (1)

| 1. | muistuttaa, että maidontuotanto on monilla alueilla ja monissa jäsenvaltioissa alueellisen talouden ja maatalouden lisäarvon keskeinen tukipylväs. Maidontuotannolla on tärkeä ekologinen tehtävä, se vaikuttaa pysyvästi viljeltyyn maisemaan ja se on merkittävä työnantaja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että maidontuotanto on monilla alueilla ja monissa jäsenvaltioissa alueellisen talouden ja maatalouden lisäarvon keskeinen tukipylväs. Maidontuotannolla on tärkeä ekologinen tehtävä, se vaikuttaa pysyvästi viljeltyyn maisemaan ja se on merkittävä työnantaja maaseutualueilla.

| 2. | muistuttaa, että uudistusprosessissa on otettava huomioon lypsykarjan pidon ja meijerialan alueelliset ja rakenteelliset erot. Monilla alueilla maitoa tuottavat lähinnä pienet ja keskisuuret perheyritykset, kun taas toisten alueiden maidontuotantorakenteelle ovat tunnusomaisia suuret maatalousyritykset. Maitoalan uudistukset eivät saa vaarantaa perheyritysrakenteita, jotka edistävät eniten kestävää kasvua. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että uudistusprosessissa on otettava huomioon lypsykarjan pidon ja meijerialan alueelliset ja rakenteelliset erot. Monilla alueilla maitoa tuottavat lähinnä pienet ja keskisuuret perheyritykset, kun taas toisten alueiden maidontuotantorakenteelle ovat tunnusomaisia suuret maatalousyritykset. Maitoalan uudistukset eivät saa vaarantaa perheyritysrakenteita, jotka edistävät eniten kestävää kasvua.

| 3. | muistuttaa tarpeesta turvata nykyistä paremmin maidontuottajien tulot, jotta he pystyvät saamaan asianmukaisen toimeentulon työstään ja jotta voidaan turvata maitoalan tulevaisuus ja varmistaa korkealaatuisten maitoalan elintarvikkeiden toimitus eurooppalaisille kuluttajille. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa tarpeesta turvata nykyistä paremmin maidontuottajien tulot, jotta he pystyvät saamaan asianmukaisen toimeentulon työstään ja jotta voidaan turvata maitoalan tulevaisuus ja varmistaa korkealaatuisten maitoalan elintarvikkeiden toimitus eurooppalaisille kuluttajille.

”Pehmeää laskua” suosiva suhdanne vuosina 2010–2012

| 4. | myöntää, ettei maidontuotanto ole lisääntynyt rajusti eikä kiintiöiden arvo laskenut liian jyrkästi Euroopan unionissa johtuen kiintiöiden suurentamisesta ”ilmaiseksi” 8 prosenttia vuosina 2008–2015, mutta toteaa, että kiintiöiden suurentaminen on johtanut kahteen otteeseen tuotannon voimakkaaseen kasvuun ja jalostusvälineiden, erityisesti maitojauheen kuivauslaitteiden, lähes ylikuormittumiseen useissa maissa. |
| --- | --- |

4.

myöntää, ettei maidontuotanto ole lisääntynyt rajusti eikä kiintiöiden arvo laskenut liian jyrkästi Euroopan unionissa johtuen kiintiöiden suurentamisesta ”ilmaiseksi” 8 prosenttia vuosina 2008–2015, mutta toteaa, että kiintiöiden suurentaminen on johtanut kahteen otteeseen tuotannon voimakkaaseen kasvuun ja jalostusvälineiden, erityisesti maitojauheen kuivauslaitteiden, lähes ylikuormittumiseen useissa maissa.

| 5. | toteaa, että maailmanmarkkinatilanne on ollut suotuisa vuodesta 2010, minkä ansiosta maitotuotteiden ja erityisesti voin ja maitojauheen hinnat Euroopan unionissa on voitu mukauttaa maailmanmarkkinatasoon käyttämättä vientitukia, mutta tilanne ei takaa maailmanmarkkinakurssien pysymistä suotuisina keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että maailmanmarkkinatilanne on ollut suotuisa vuodesta 2010, minkä ansiosta maitotuotteiden ja erityisesti voin ja maitojauheen hinnat Euroopan unionissa on voitu mukauttaa maailmanmarkkinatasoon käyttämättä vientitukia, mutta tilanne ei takaa maailmanmarkkinakurssien pysymistä suotuisina keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

Kuitenkin yhä perusteettomampia valintoja

| 6. | toteaa, että Euroopan komission vuodesta 2003 esittämät perustelut kiintiöiden poistamiselle ja maitoalan markkinoiden vapauttamiselle ovat yhä kiistanalaisempia. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että Euroopan komission vuodesta 2003 esittämät perustelut kiintiöiden poistamiselle ja maitoalan markkinoiden vapauttamiselle ovat yhä kiistanalaisempia.

| 7. | muistuttaa, etteivät WTO:n neuvottelut ole edistyneet lainkaan kymmeneen vuoteen, ja toteaa, että EU:n Hongkongissa vuonna 2005 esittämät ehdotukset maitotuotteiden vientitukien poistamisesta eivät ole enää ajankohtaisia. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, etteivät WTO:n neuvottelut ole edistyneet lainkaan kymmeneen vuoteen, ja toteaa, että EU:n Hongkongissa vuonna 2005 esittämät ehdotukset maitotuotteiden vientitukien poistamisesta eivät ole enää ajankohtaisia.

| 8. | toteaa, että Yhdysvaltojen, Uuden-Seelannin ja Australian kanssa käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa ei käsitellä maitoalaa. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että Yhdysvaltojen, Uuden-Seelannin ja Australian kanssa käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa ei käsitellä maitoalaa.

| 9. | toteaa, että suurin osa muista suurista maidontuottajamaista, kuten Intia, Kiina, Japani ja Etelä-Korea, ovat säilyttäneet maitoalan suojatoimet tai Yhdysvaltojen tapauksessa jopa vahvistaneet niitä. Yhdysvaltain kongressissa parhaillaan käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa maitoalan julkisen sääntelyn vahvistamisesta säädetään tuottajille taattavasta vähimmäistuottomarginaalista, joka on suhteutettu rehun hintaan, sekä kaikille pakollisesta toimitusten vähentämisjärjestelystä, jota sovelletaan kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että suurin osa muista suurista maidontuottajamaista, kuten Intia, Kiina, Japani ja Etelä-Korea, ovat säilyttäneet maitoalan suojatoimet tai Yhdysvaltojen tapauksessa jopa vahvistaneet niitä. Yhdysvaltain kongressissa parhaillaan käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa maitoalan julkisen sääntelyn vahvistamisesta säädetään tuottajille taattavasta vähimmäistuottomarginaalista, joka on suhteutettu rehun hintaan, sekä kaikille pakollisesta toimitusten vähentämisjärjestelystä, jota sovelletaan kriisitilanteissa.

| 10. | toteaa, ettei Euroopan komission maitoalan markkinoiden vapauttamisen perusteeksi ilmoittamaa kuluttajan etua ole osoitettu todeksi. Etenkään tuottajahintojen jyrkkä lasku vuonna 2009 ei vaikuttanut lainkaan tai vaikutti vain vähän kuluttajahintoihin. |
| --- | --- |

10.

toteaa, ettei Euroopan komission maitoalan markkinoiden vapauttamisen perusteeksi ilmoittamaa kuluttajan etua ole osoitettu todeksi. Etenkään tuottajahintojen jyrkkä lasku vuonna 2009 ei vaikuttanut lainkaan tai vaikutti vain vähän kuluttajahintoihin.

| 11. | toteaa, että elintarviketeollisuuden ja suurten kauppaketjujen voittomarginaalien kasvu on tapahtunut tuottajien kustannuksella, sillä tuottajahintojen kehitys ei ole pysynyt lainkaan kuluttajahintojen kehityksen perässä. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että elintarviketeollisuuden ja suurten kauppaketjujen voittomarginaalien kasvu on tapahtunut tuottajien kustannuksella, sillä tuottajahintojen kehitys ei ole pysynyt lainkaan kuluttajahintojen kehityksen perässä.

| 12. | muistuttaa Kanadassa tehtyjen tutkimusten osoittaneen, ettei ”maitotuotekori” maksanut Kanadassa, jossa sovelletaan kiintiöitä, enempää kuin Yhdysvalloissa, vaikka maidon tuottajahinta oli näissä maissa hyvin erisuuruinen eli Kanadassa noin 50 prosenttia korkeampi. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa Kanadassa tehtyjen tutkimusten osoittaneen, ettei ”maitotuotekori” maksanut Kanadassa, jossa sovelletaan kiintiöitä, enempää kuin Yhdysvalloissa, vaikka maidon tuottajahinta oli näissä maissa hyvin erisuuruinen eli Kanadassa noin 50 prosenttia korkeampi.

| 13. | katsoo, että maidon hintavaihtelu tulee hyvin kalliiksi koko alalle mutta erityisesti tuottajille, joiden tuloja ei pystytä ennakoimaan. Tulojen epävarmuuden vuoksi maidontuotannon harjoittaminen ei ole houkuttelevaa. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että maidon hintavaihtelu tulee hyvin kalliiksi koko alalle mutta erityisesti tuottajille, joiden tuloja ei pystytä ennakoimaan. Tulojen epävarmuuden vuoksi maidontuotannon harjoittaminen ei ole houkuttelevaa.

| 14. | muistuttaa, että maitokiintiöt asetettiin vuonna 1984 voi- ja maitojauheylijäämien vuoksi, sillä niiden varastointi ja vienti oli kallista, ja että ylijäämien vähentyminen kiintiöiden ansiosta johti merkittäviin budjettisäästöihin vuoteen 2003 asti. Komitea katsoo, että kiintiöjärjestelmä ei ole enää täysin toimiva ratkaisu tämän päivän ongelmiin, mutta sen lakkauttaminen ei ole mahdollista ilman soveltuvien sääntelyvälineiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että maitokiintiöt asetettiin vuonna 1984 voi- ja maitojauheylijäämien vuoksi, sillä niiden varastointi ja vienti oli kallista, ja että ylijäämien vähentyminen kiintiöiden ansiosta johti merkittäviin budjettisäästöihin vuoteen 2003 asti. Komitea katsoo, että kiintiöjärjestelmä ei ole enää täysin toimiva ratkaisu tämän päivän ongelmiin, mutta sen lakkauttaminen ei ole mahdollista ilman soveltuvien sääntelyvälineiden käyttöönottoa.

Marginaaliset maailmanmarkkinat, joiden epävakaus heijastuu jo nyt Euroopan markkinoihin

| 15. | toteaa, että maitotuotteiden maailmanlaajuisesta tuotannosta vain 6 prosenttia ostetaan ja myydään maailmanmarkkinoilla, pääasiassa jauheena ja voina, ja että silti näiden kahden tuotteen hinnat määrittävät yhä useammin maidon tuottajahinnan Euroopan unionissa, vaikka maidon arvo on valtaosin parempi sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että maitotuotteiden maailmanlaajuisesta tuotannosta vain 6 prosenttia ostetaan ja myydään maailmanmarkkinoilla, pääasiassa jauheena ja voina, ja että silti näiden kahden tuotteen hinnat määrittävät yhä useammin maidon tuottajahinnan Euroopan unionissa, vaikka maidon arvo on valtaosin parempi sisämarkkinoilla.

| 16. | toteaa, että Euroopan unioni vie maailmanmarkkinoille noin 10 prosenttia tuotannostaan sekä juustona että maitojauheena, jonka lisäarvo on muita tuotteita pienempi, ja pitää valitettavana, että meijerien ilmoittamista investoinneista suurin osa kohdistuu kuivauslaitteisiin. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että Euroopan unioni vie maailmanmarkkinoille noin 10 prosenttia tuotannostaan sekä juustona että maitojauheena, jonka lisäarvo on muita tuotteita pienempi, ja pitää valitettavana, että meijerien ilmoittamista investoinneista suurin osa kohdistuu kuivauslaitteisiin.

| 17. | toteaa, että Euroopan unionin suurin ulkoinen kilpailija maailmanmarkkinoilla on Uusi-Seelanti, jossa tuotantokustannukset ovat puolet alhaisemmat kuin eurooppalaisilla tuottajilla. Uusi-Seelanti vie liki monopoliasemassa olevan Fonterra-osuuskunnan kautta yli 90 prosenttia tuotannostaan ulkomaille etupäässä voina ja jauheena ja kattaa näin yksinään kolmanneksen maailmanmarkkinoista Aasian markkinoilla saamansa vahvan jalansijan turvin. Fonterra hallitsee myös termiinimarkkinoita. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että Euroopan unionin suurin ulkoinen kilpailija maailmanmarkkinoilla on Uusi-Seelanti, jossa tuotantokustannukset ovat puolet alhaisemmat kuin eurooppalaisilla tuottajilla. Uusi-Seelanti vie liki monopoliasemassa olevan Fonterra-osuuskunnan kautta yli 90 prosenttia tuotannostaan ulkomaille etupäässä voina ja jauheena ja kattaa näin yksinään kolmanneksen maailmanmarkkinoista Aasian markkinoilla saamansa vahvan jalansijan turvin. Fonterra hallitsee myös termiinimarkkinoita.

| 18. | toteaa, että vaikka Aasia on mahdollinen markkina-alue Euroopan unionille, muun muassa Kiinan ja Intian tavoitteena on kehittää mahdollisimman pitkälle omaa tuotantoaan, jotta väestön ruokkiminen ei olisi niin riippuvaista markkinavaihteluista. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että vaikka Aasia on mahdollinen markkina-alue Euroopan unionille, muun muassa Kiinan ja Intian tavoitteena on kehittää mahdollisimman pitkälle omaa tuotantoaan, jotta väestön ruokkiminen ei olisi niin riippuvaista markkinavaihteluista.

| 19. | toteaa myös, että Euroopan unionin asema juustoalalla on vahvistunut Venäjän, Japanin ja Korean markkinoilla mutta määrällisesti suhteellisen vähän Kiinan markkinoilla. |
| --- | --- |

19.

toteaa myös, että Euroopan unionin asema juustoalalla on vahvistunut Venäjän, Japanin ja Korean markkinoilla mutta määrällisesti suhteellisen vähän Kiinan markkinoilla.

Komission liian puolueellinen analyysi

| 20. | katsoo, että komission ehdottamat toimenpiteet yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti maitoalan paketin ja yhden yhteisen markkinajärjestelyn (myös tuonnin) uudistamiseksi eivät sisällä riittäviä maidontuotannon ja maitomarkkinoiden julkisen sääntelyn mekanismeja. Niitä olisi täydennettävä myös aluepoliittisilla välineillä, joilla varmistetaan alueiden tasapainoinen kehitys. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että komission ehdottamat toimenpiteet yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti maitoalan paketin ja yhden yhteisen markkinajärjestelyn (myös tuonnin) uudistamiseksi eivät sisällä riittäviä maidontuotannon ja maitomarkkinoiden julkisen sääntelyn mekanismeja. Niitä olisi täydennettävä myös aluepoliittisilla välineillä, joilla varmistetaan alueiden tasapainoinen kehitys.

| 21. | pitää valitettavana, että komission toisessa välikertomuksessa esitetään maitomarkkinoiden tilanteesta vain makrotaloudellinen analyysi, jossa käytetään erittäin yleisluonteista mallia ja useilta osin vanhentuneita olettamuksia. |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, että komission toisessa välikertomuksessa esitetään maitomarkkinoiden tilanteesta vain makrotaloudellinen analyysi, jossa käytetään erittäin yleisluonteista mallia ja useilta osin vanhentuneita olettamuksia.

| 22. | pitää valitettavana, ettei komissio esitä yksityiskohtaista määrällistä ja laadullista analyysiä Euroopan unionin keskipitkän aikavälin markkinanäkymistä kunkin laajan maaryhmän osalta ja ota samalla huomioon erityisesti tilakokojen, tuotantosuuntien, tuotanto-olosuhteiden ja myyntitapojen moninaisuutta. |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana, ettei komissio esitä yksityiskohtaista määrällistä ja laadullista analyysiä Euroopan unionin keskipitkän aikavälin markkinanäkymistä kunkin laajan maaryhmän osalta ja ota samalla huomioon erityisesti tilakokojen, tuotantosuuntien, tuotanto-olosuhteiden ja myyntitapojen moninaisuutta.

| 23. | pitää valitettavana, ettei kertomuksessa esitetä minkäänlaista vertailututkimusta muiden suurten maidontuottajamaiden, Euroopan unionin kilpailijoiden ja/tai asiakkaiden politiikoista. |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana, ettei kertomuksessa esitetä minkäänlaista vertailututkimusta muiden suurten maidontuottajamaiden, Euroopan unionin kilpailijoiden ja/tai asiakkaiden politiikoista.

| 24. | toteaa, että maitoalaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä suositteli Sveitsin soveltaman kiintiöiden poistamismallin seuraamista: poistaminen johti maidontuotannon kasvuun 7 prosentilla kyseisessä maassa, jolloin keskihinnat laskivat 20–30 prosenttia. Sveitsin tuotantorakenteet ja -olosuhteet eroavat kuitenkin selvästi EU:n tilanteesta. Lisäksi kiintiöiden poistamisen valmistelut ja sen täytäntöönpano Sveitsissä eroavat selvästi EU:n toteutustavasta. Komissio ei kuitenkaan vaikuta ottaneen kertomuksessaan huomioon näitä kokemuksia, joita olisi analysoitava nykyistä tarkemmin. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että maitoalaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä suositteli Sveitsin soveltaman kiintiöiden poistamismallin seuraamista: poistaminen johti maidontuotannon kasvuun 7 prosentilla kyseisessä maassa, jolloin keskihinnat laskivat 20–30 prosenttia. Sveitsin tuotantorakenteet ja -olosuhteet eroavat kuitenkin selvästi EU:n tilanteesta. Lisäksi kiintiöiden poistamisen valmistelut ja sen täytäntöönpano Sveitsissä eroavat selvästi EU:n toteutustavasta. Komissio ei kuitenkaan vaikuta ottaneen kertomuksessaan huomioon näitä kokemuksia, joita olisi analysoitava nykyistä tarkemmin.

| 25. | toteaa, että Euroopan komissio näyttää kiinnittävän enemmän huomiota satoihin tuhansiin tuottajiin kohdistuviin kilpailuoikeuden rajoituksiin kuin rajoituksiin, jotka kohdistuvat monikansallisiin maidonjalostus- ja -jakeluyhtiöihin, jotka hallitsevat yli puolta Euroopan maitomarkkinoista. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Euroopan komissio näyttää kiinnittävän enemmän huomiota satoihin tuhansiin tuottajiin kohdistuviin kilpailuoikeuden rajoituksiin kuin rajoituksiin, jotka kohdistuvat monikansallisiin maidonjalostus- ja -jakeluyhtiöihin, jotka hallitsevat yli puolta Euroopan maitomarkkinoista.

Alueellisten vaikutusten sivuuttaminen

| 26. | pitää erityisen valitettavana, ettei komission kertomuksessa oteta huomioon maitokiintiöiden poistamisen alueellisia vaikutuksia kaikilla Euroopan unionin alueilla ja kaikissa eri ulottuvuuksissa eli taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta. |
| --- | --- |

26.

pitää erityisen valitettavana, ettei komission kertomuksessa oteta huomioon maitokiintiöiden poistamisen alueellisia vaikutuksia kaikilla Euroopan unionin alueilla ja kaikissa eri ulottuvuuksissa eli taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta.

| 27. | muistuttaa, että yli kaksi kolmasosaa maitotiloista sijaitsee ilmasto- ja maaperäoloihin liittyvien rajoitusten vuoksi epäsuotuisilla alueilla, joissa tyypillisesti etäisyydet suuriin asutuskeskuksiin ovat pitkiä ja karjat kooltaan hyvin pieniä. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että yli kaksi kolmasosaa maitotiloista sijaitsee ilmasto- ja maaperäoloihin liittyvien rajoitusten vuoksi epäsuotuisilla alueilla, joissa tyypillisesti etäisyydet suuriin asutuskeskuksiin ovat pitkiä ja karjat kooltaan hyvin pieniä.

| 28. | muistuttaa, että EU-27:n maidosta noin 10 prosenttia tuotetaan vuoristoalueilla, mutta Itävallassa, Sloveniassa ja Suomessa tällaisen maidon osuus kattaa kaksi kolmasosaa maidosta ja kolme neljäsosaa karjankasvattajista. Näillä alueilla tuotetun maidon ja sen tuottajien osuus on erittäin merkittävä noin kymmenessä muussakin maassa. Useimmilla näistä kostean ilmaston vuoristoalueista, mutta myös syrjäisimmillä alueilla, maitokarja on pääasiallinen niittyjen laiduntaja, jonka ansiosta maisema säilyy avarana ja asuttuna, mikä on eduksi matkailulle, biologiselle monimuotoisuudelle ja ympäristölle. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että EU-27:n maidosta noin 10 prosenttia tuotetaan vuoristoalueilla, mutta Itävallassa, Sloveniassa ja Suomessa tällaisen maidon osuus kattaa kaksi kolmasosaa maidosta ja kolme neljäsosaa karjankasvattajista. Näillä alueilla tuotetun maidon ja sen tuottajien osuus on erittäin merkittävä noin kymmenessä muussakin maassa. Useimmilla näistä kostean ilmaston vuoristoalueista, mutta myös syrjäisimmillä alueilla, maitokarja on pääasiallinen niittyjen laiduntaja, jonka ansiosta maisema säilyy avarana ja asuttuna, mikä on eduksi matkailulle, biologiselle monimuotoisuudelle ja ympäristölle.

| 29. | muistuttaa myös, että syrjäisimmillä alueilla tuotettu lehmänmaito muodostaa merkittävän osuuden kyseisten jäsenvaltioiden maidontuotannosta ja että – samaan tapaan kuin vuoristoalueilla – maidontuotantoala kantaa päävastuun alueiden maatalousmaiseman ylläpidosta, jolla on myönteisiä vaikutuksia matkailutoimintaan ja ympäristöön. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa myös, että syrjäisimmillä alueilla tuotettu lehmänmaito muodostaa merkittävän osuuden kyseisten jäsenvaltioiden maidontuotannosta ja että – samaan tapaan kuin vuoristoalueilla – maidontuotantoala kantaa päävastuun alueiden maatalousmaiseman ylläpidosta, jolla on myönteisiä vaikutuksia matkailutoimintaan ja ympäristöön.

| 30. | muistuttaa, että useimmissa uusissa Itä-Euroopan jäsenvaltioissa maidon keruu on hyvin epävarmaa. Se on vähentynyt vuodesta 2005, ja se riippuu ennen kaikkea suurista karjoista (Unkari, Tšekki, Slovakia). Keruu on vähentynyt myös Bulgariassa ja Romaniassa huolimatta laajasta rakenneuudistuksesta, minkä seurauksena maitoalalle on syntynyt epävirallisia jakeluketjuja. Näkymät vaikuttavat paremmilta Puolassa ja – vähemmässä määrin – Baltian maissa, joissa on perustettu 10–30 lehmän perhetiloja, kun kasvattajille on tarjolla koulutusta ja lainansaantimahdollisuuksia. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että useimmissa uusissa Itä-Euroopan jäsenvaltioissa maidon keruu on hyvin epävarmaa. Se on vähentynyt vuodesta 2005, ja se riippuu ennen kaikkea suurista karjoista (Unkari, Tšekki, Slovakia). Keruu on vähentynyt myös Bulgariassa ja Romaniassa huolimatta laajasta rakenneuudistuksesta, minkä seurauksena maitoalalle on syntynyt epävirallisia jakeluketjuja. Näkymät vaikuttavat paremmilta Puolassa ja – vähemmässä määrin – Baltian maissa, joissa on perustettu 10–30 lehmän perhetiloja, kun kasvattajille on tarjolla koulutusta ja lainansaantimahdollisuuksia.

| 31. | katsoo, että perhetila, jolla hyödynnetään paikallista rehutuotantoa ja erityisesti niittyjä, on paras malli sovittamaan yhteen koko maitoalan tulevaisuuden, yhteiskunnan odotukset ja kasvattajien toiveet. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että perhetila, jolla hyödynnetään paikallista rehutuotantoa ja erityisesti niittyjä, on paras malli sovittamaan yhteen koko maitoalan tulevaisuuden, yhteiskunnan odotukset ja kasvattajien toiveet.

| 32. | katsoo, että toisen pilarin mukaisella tuella ei voida korvata maidon ja tuotantopanosten hintaepävakauden tuhoisia vaikutuksia, jotka eivät kannusta harjoittamaan tällaista tuotantoa, joka edellyttää mittavia pitkän aikavälin investointeja. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että toisen pilarin mukaisella tuella ei voida korvata maidon ja tuotantopanosten hintaepävakauden tuhoisia vaikutuksia, jotka eivät kannusta harjoittamaan tällaista tuotantoa, joka edellyttää mittavia pitkän aikavälin investointeja.

| 33. | kehottaa ottamaan huomioon ongelmat, jotka liittyvät rehun saannista riippuvaisen karjan kasvatukseen alueilla, joilla rehun saatavuus on vähäinen, sekä pitää tärkeänä, että luodaan mekanismeja alan suojaamiseksi viljan hintojen vaihtelulta ja tuetaan tuotantoa alueilla, joilla sen sosioekonominen merkitys on suuri. |
| --- | --- |

33.

kehottaa ottamaan huomioon ongelmat, jotka liittyvät rehun saannista riippuvaisen karjan kasvatukseen alueilla, joilla rehun saatavuus on vähäinen, sekä pitää tärkeänä, että luodaan mekanismeja alan suojaamiseksi viljan hintojen vaihtelulta ja tuetaan tuotantoa alueilla, joilla sen sosioekonominen merkitys on suuri.

| 34. | kehottaa ottamaan erityisesti huomioon ja tuen kohteeksi ne alueet, joilla perinteinen maidontuotanto on supistunut rajusti rakennemuutosten seurauksena mutta joilla ala on kuitenkin onnistuttu säilyttämään viime vuosikymmenten kuluessa. Näiden alueiden paikallista tuotantoa on tuettava kaikkien käytettävissä olevien välineiden ja erityisesti lyhyiden jakelukanavien avulla. |
| --- | --- |

34.

kehottaa ottamaan erityisesti huomioon ja tuen kohteeksi ne alueet, joilla perinteinen maidontuotanto on supistunut rajusti rakennemuutosten seurauksena mutta joilla ala on kuitenkin onnistuttu säilyttämään viime vuosikymmenten kuluessa. Näiden alueiden paikallista tuotantoa on tuettava kaikkien käytettävissä olevien välineiden ja erityisesti lyhyiden jakelukanavien avulla.

Maitoalan paketin rajat

| 35. | katsoo, että maitoalan paketin neljä välinettä eli sopimusperusteisuus, tuottajaorganisaatiot, toimialakohtaiset organisaatiot ja avoimuus ovat välttämättömiä mutta eivät riittäviä, eikä niiden tavoitteena ole varmistaa tuotantomäärien, hintojen ja kasvattajien saamien tulojen hallintaa. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että maitoalan paketin neljä välinettä eli sopimusperusteisuus, tuottajaorganisaatiot, toimialakohtaiset organisaatiot ja avoimuus ovat välttämättömiä mutta eivät riittäviä, eikä niiden tavoitteena ole varmistaa tuotantomäärien, hintojen ja kasvattajien saamien tulojen hallintaa.

| 36. | katsoo, että maitoalan pakettiin ei sisälly välineitä, joiden avulla voitaisiin lievittää kiintiöiden poistamisesta aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia alueisiin ja perhetiloihin, joilla hyödynnetään paikallista rehutuotantoa ja erityisesti niittyjä, ja että kiintiöiden poistaminen johtaa tuotannon keskittymiseen suotuisimmille maatalousalueille, jolloin myös ympäristöriskit kasvavat. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että maitoalan pakettiin ei sisälly välineitä, joiden avulla voitaisiin lievittää kiintiöiden poistamisesta aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia alueisiin ja perhetiloihin, joilla hyödynnetään paikallista rehutuotantoa ja erityisesti niittyjä, ja että kiintiöiden poistaminen johtaa tuotannon keskittymiseen suotuisimmille maatalousalueille, jolloin myös ympäristöriskit kasvavat.

| 37. | toteaa, että Euroopan unionin suurimmissa pohjoisissa maidontuottajamaissa osuuskunnat ovat valtaenemmistönä tai jopa monopoliasemassa ja ne ovat ilmoittaneet lisäävänsä keruuta jäsentensä pyynnöstä. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että Euroopan unionin suurimmissa pohjoisissa maidontuottajamaissa osuuskunnat ovat valtaenemmistönä tai jopa monopoliasemassa ja ne ovat ilmoittaneet lisäävänsä keruuta jäsentensä pyynnöstä.

| 38. | toteaa, että maitoalan paketissa kaavailtu sopimusperusteisuus, josta osuuskunnat on vapautettu, koskee enimmilläänkin vain 40:tä prosenttia tuotetusta maitomäärästä koko EU:ssa ja että ennakointi ei toteudu markkinoilla. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että maitoalan paketissa kaavailtu sopimusperusteisuus, josta osuuskunnat on vapautettu, koskee enimmilläänkin vain 40:tä prosenttia tuotetusta maitomäärästä koko EU:ssa ja että ennakointi ei toteudu markkinoilla.

| 39. | katsoo, että tuottajaorganisaatiot ovat tarpeellisia, mutta niillä ei ole kaikissa tapauksissa todellista valtaa neuvotella meijerien kanssa, jos ne ovat vain alakohtaisia vertikaalisia organisaatioita, jotka edustavat jonkinlaista yhdentymismuotoa, ja että kasvattajat eivät pysty vaikuttamaan kauppaneuvotteluihin ilman tuotantoalueittain järjestäytyneiden tuottajaorganisaatioiden edustamaa vastavoimaa, joka pystyy neuvottelemaan useiden meijereiden kanssa. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että tuottajaorganisaatiot ovat tarpeellisia, mutta niillä ei ole kaikissa tapauksissa todellista valtaa neuvotella meijerien kanssa, jos ne ovat vain alakohtaisia vertikaalisia organisaatioita, jotka edustavat jonkinlaista yhdentymismuotoa, ja että kasvattajat eivät pysty vaikuttamaan kauppaneuvotteluihin ilman tuotantoalueittain järjestäytyneiden tuottajaorganisaatioiden edustamaa vastavoimaa, joka pystyy neuvottelemaan useiden meijereiden kanssa.

| 40. | katsoo, että maitoalan pakettiin sisältyvien välineiden avulla ei voida turvata tuottajien tuloja asetettujen tavoitteiden mukaisesti, ja ehdottaa, että maidon tuottajahintaa koskeviin neuvotteluihin sisällytetään tuotantokustannukset maakohtaisten tai jopa aluekohtaisten FADN-tulosten pohjalta. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että maitoalan pakettiin sisältyvien välineiden avulla ei voida turvata tuottajien tuloja asetettujen tavoitteiden mukaisesti, ja ehdottaa, että maidon tuottajahintaa koskeviin neuvotteluihin sisällytetään tuotantokustannukset maakohtaisten tai jopa aluekohtaisten FADN-tulosten pohjalta.

| 41. | kehottaa palauttamaan varmuusvarastojen julkisen hallinnointipolitiikan, nostamaan interventiohintoja ja säilyttämään vientituet poikkeustilanteissa vastapainona maidontuotantopolitiikalle, joka mukautetaan nykyistä paremmin korkealaatuisten tuotteiden sisäisen kysynnän ja ulkomaanmarkkinoiden kysynnän kehitykseen. |
| --- | --- |

41.

kehottaa palauttamaan varmuusvarastojen julkisen hallinnointipolitiikan, nostamaan interventiohintoja ja säilyttämään vientituet poikkeustilanteissa vastapainona maidontuotantopolitiikalle, joka mukautetaan nykyistä paremmin korkealaatuisten tuotteiden sisäisen kysynnän ja ulkomaanmarkkinoiden kysynnän kehitykseen.

| 42. | toteaa, että suojattuihin alkuperänimityksiin (SAN) ja suojattuihin maantieteellisiin merkintöihin (SMM) liittyvän tarjonnan hallinnointi on myönteinen piirre maitoalan paketissa, mutta se koskee suhteellisen harvoja maita ja vähemmistöosuutta eurooppalaisesta tuotannosta. (Ranskassakin SAN:t ja SMM:t kattavat vain 10 prosenttia maidon kokonaistuotannosta koko maassa, mutta kuitenkin 30 prosenttia vuoristomaidosta.) |
| --- | --- |

42.

toteaa, että suojattuihin alkuperänimityksiin (SAN) ja suojattuihin maantieteellisiin merkintöihin (SMM) liittyvän tarjonnan hallinnointi on myönteinen piirre maitoalan paketissa, mutta se koskee suhteellisen harvoja maita ja vähemmistöosuutta eurooppalaisesta tuotannosta. (Ranskassakin SAN:t ja SMM:t kattavat vain 10 prosenttia maidon kokonaistuotannosta koko maassa, mutta kuitenkin 30 prosenttia vuoristomaidosta.)

Riittämätön yhtä yhteistä markkinajärjestelyä koskeva asetusehdotus

| 43. | katsoo, että Euroopan parlamentin tämänhetkiset ehdotukset, jotka koskevat vapaaehtoista tuotannon rajoittamista kriisitilanteessa ja joiden perusteella komissio voisi myöntää tukea niille maidontuottajille, jotka vähentävät vapaaehtoisesti maidontuotantoaan vähintään 5 prosentilla vähintään 3 kuukauden ajaksi (voidaan uusia), ja periä maksun tuottajilta, jotka lisäävät tuotantoaan samalla ajalla, ovat riittämättömiä hillitsemään hintojen laskua ylituotantojaksoina. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että Euroopan parlamentin tämänhetkiset ehdotukset, jotka koskevat vapaaehtoista tuotannon rajoittamista kriisitilanteessa ja joiden perusteella komissio voisi myöntää tukea niille maidontuottajille, jotka vähentävät vapaaehtoisesti maidontuotantoaan vähintään 5 prosentilla vähintään 3 kuukauden ajaksi (voidaan uusia), ja periä maksun tuottajilta, jotka lisäävät tuotantoaan samalla ajalla, ovat riittämättömiä hillitsemään hintojen laskua ylituotantojaksoina.

| 44. | katsoo, että tehokkaaseen kriisinhallintajärjestelmään kuuluu hyvä reaktiokyky ja että sitä varten on koottava yhteen kansalliset ja Euroopan laajuiset tiedot tilakohtaisista toimituksista useilta vuosilta ja määriteltävä kriisitilanne viitehintojen ja/tai marginaalien kautta. Tämä edellyttää suoraa hallinnointia, josta vastaa joko Euroopan komissio tai EU:n sääntelyvirasto. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että tehokkaaseen kriisinhallintajärjestelmään kuuluu hyvä reaktiokyky ja että sitä varten on koottava yhteen kansalliset ja Euroopan laajuiset tiedot tilakohtaisista toimituksista useilta vuosilta ja määriteltävä kriisitilanne viitehintojen ja/tai marginaalien kautta. Tämä edellyttää suoraa hallinnointia, josta vastaa joko Euroopan komissio tai EU:n sääntelyvirasto.

Suositukset

| 45. | pyytää, että tehdään kiireellisesti lisätutkimuksia kiintiöiden poistamisen alueellisten vaikutusten arvioimiseksi maaryhmittäin, alueittain – erityisesti syrjäisimmillä alueilla – ja ilmasto- ja maaperävyöhykkeittäin – vuoristoalue, epäsuotuisa alue, välivyöhyke, jolla harjoitetaan sekaviljelyä ja karjankasvatusta, tasankoalue –, jotta voidaan ennakoida ja mahdollisuuksien mukaan vähentää lukuisia alueita koskevia tuotannon muualle siirtymisen ja tuotannosta luopumisen riskejä. |
| --- | --- |

45.

pyytää, että tehdään kiireellisesti lisätutkimuksia kiintiöiden poistamisen alueellisten vaikutusten arvioimiseksi maaryhmittäin, alueittain – erityisesti syrjäisimmillä alueilla – ja ilmasto- ja maaperävyöhykkeittäin – vuoristoalue, epäsuotuisa alue, välivyöhyke, jolla harjoitetaan sekaviljelyä ja karjankasvatusta, tasankoalue –, jotta voidaan ennakoida ja mahdollisuuksien mukaan vähentää lukuisia alueita koskevia tuotannon muualle siirtymisen ja tuotannosta luopumisen riskejä.

| 46. | pyytää tekemään realistisen arvion tuotannon, sisäisen kulutuksen ja viennin näkymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (2020–2030) tuotetyypeittäin siten, että huomioon otetaan hintojen yhä suurempi vaihtelu maailmanmarkkinoilla. Tarjonnan ohjailun ja julkisia varastoja koskevan politiikan puuttuminen Euroopassa ja Yhdysvalloissa vain voimistaa tätä epävakautta, joka on ristiriidassa eurooppalaisen maitoalan kehittämisen kanssa. |
| --- | --- |

46.

pyytää tekemään realistisen arvion tuotannon, sisäisen kulutuksen ja viennin näkymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (2020–2030) tuotetyypeittäin siten, että huomioon otetaan hintojen yhä suurempi vaihtelu maailmanmarkkinoilla. Tarjonnan ohjailun ja julkisia varastoja koskevan politiikan puuttuminen Euroopassa ja Yhdysvalloissa vain voimistaa tätä epävakautta, joka on ristiriidassa eurooppalaisen maitoalan kehittämisen kanssa.

| 47. | pyytää, että laaditaan suurten tuottajamaiden maitoalan politiikan vertailututkimus sekä yksityiskohtainen arvio Sveitsin kokemuksesta niin taloudellisten kuin sosiaalisten ja ympäristönäkökohtienkin osalta. |
| --- | --- |

47.

pyytää, että laaditaan suurten tuottajamaiden maitoalan politiikan vertailututkimus sekä yksityiskohtainen arvio Sveitsin kokemuksesta niin taloudellisten kuin sosiaalisten ja ympäristönäkökohtienkin osalta.

| 48. | kehottaa tekemään arvion meneillään olevien kahdenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutuksista painottaen erityisesti maidontuotantoon soveltuvia alueita. |
| --- | --- |

48.

kehottaa tekemään arvion meneillään olevien kahdenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutuksista painottaen erityisesti maidontuotantoon soveltuvia alueita.

| 49. | pitää yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta ja maaseudun kehittämisestä 4. toukokuuta 2012 antamansa lausunnon mukaisesti tärkeänä tukien tasapainottamista mutta katsoo komission ehdotusten olevan riittämättömiä parantamaan paikallista rehutuotantoa hyödyntävien pienten ja keskisuurten maatilojen, luonnonolosuhteista johtuvista rajoitteista kärsivien alueiden, syrjäisimpien alueiden ja saarialueiden sekä eräiden heikentyneiden toimialojen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

49.

pitää yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta ja maaseudun kehittämisestä 4. toukokuuta 2012 antamansa lausunnon mukaisesti tärkeänä tukien tasapainottamista mutta katsoo komission ehdotusten olevan riittämättömiä parantamaan paikallista rehutuotantoa hyödyntävien pienten ja keskisuurten maatilojen, luonnonolosuhteista johtuvista rajoitteista kärsivien alueiden, syrjäisimpien alueiden ja saarialueiden sekä eräiden heikentyneiden toimialojen kilpailukykyä.

| 50. | kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia mukauttaa Euroopan unioniin muiden valtioiden toteuttamia toimenpiteitä maitomarkkinoiden mahdollisten kriisitilanteiden hallinnoimiseksi – erityisesti Yhdysvaltain tulevaan maatalouslakiin (Farm Bill) vuosiksi 2013–2017 sisältyviä toimenpiteitä, joiden mukaan järjestelmään osallistuvat tuottajat saavat takuumarginaalin rehun hintaan nähden ja joihin sisältyy toimitusten vähentäminen. Komitea kehottaa myös arvioimaan tällaisten muiden valtioiden toteuttamien kriisinhallintatoimenpiteiden vaikutuksia maitoalan maailmanmarkkinoihin. |
| --- | --- |

50.

kehottaa tarkastelemaan mahdollisuuksia mukauttaa Euroopan unioniin muiden valtioiden toteuttamia toimenpiteitä maitomarkkinoiden mahdollisten kriisitilanteiden hallinnoimiseksi – erityisesti Yhdysvaltain tulevaan maatalouslakiin (Farm Bill) vuosiksi 2013–2017 sisältyviä toimenpiteitä, joiden mukaan järjestelmään osallistuvat tuottajat saavat takuumarginaalin rehun hintaan nähden ja joihin sisältyy toimitusten vähentäminen. Komitea kehottaa myös arvioimaan tällaisten muiden valtioiden toteuttamien kriisinhallintatoimenpiteiden vaikutuksia maitoalan maailmanmarkkinoihin.

| 51. | ehdottaa, että maitoalan paketissa säädetty tuotantomäärien hallinnointimahdollisuus, joka on rajattu toistaiseksi vain SAN- tai SMM-juustoihin, laajennetaan koskemaan myös vuoristoalueilla tuotettua maitoa vuoristoalueiden maataloustuotteisiin sovellettavan uuden vapaaehtoisen laatuilmaisun puitteissa. |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että maitoalan paketissa säädetty tuotantomäärien hallinnointimahdollisuus, joka on rajattu toistaiseksi vain SAN- tai SMM-juustoihin, laajennetaan koskemaan myös vuoristoalueilla tuotettua maitoa vuoristoalueiden maataloustuotteisiin sovellettavan uuden vapaaehtoisen laatuilmaisun puitteissa.

| 52. | katsoo nimittäin, että ”vuoristoalueiden maataloustuote” -maininnasta voi tulla hyödyllinen alueellistamisväline maitoalalle, edellyttäen että vahvistetaan vastaavasti soveltuvat täytäntöönpanojärjestelyt. |
| --- | --- |

52.

katsoo nimittäin, että ”vuoristoalueiden maataloustuote” -maininnasta voi tulla hyödyllinen alueellistamisväline maitoalalle, edellyttäen että vahvistetaan vastaavasti soveltuvat täytäntöönpanojärjestelyt.

| 53. | ehdottaa, että ennen kuin toteutetaan mahdollisia toimia maitokiintiöjärjestelmän korvaamiseksi, tarkastellaan mahdollisuutta lykätä kiintiöiden lopettamista ja jatkaa järjestelmän soveltamista markkinointivuoden 2019/2020 loppuun asti, jotta voidaan saada yksityiskohtaisempaa tietoa kiintiöiden poistamisen seurauksista. Komitea kehottaa samalla komissiota mukauttamaan maitomarkkinoiden turvaverkkoa, seuraamaan maailmanmarkkinoita säännölliseltä pohjalta ja arvioimaan suurten tuottajamaiden julkista politiikkaa. |
| --- | --- |

53.

ehdottaa, että ennen kuin toteutetaan mahdollisia toimia maitokiintiöjärjestelmän korvaamiseksi, tarkastellaan mahdollisuutta lykätä kiintiöiden lopettamista ja jatkaa järjestelmän soveltamista markkinointivuoden 2019/2020 loppuun asti, jotta voidaan saada yksityiskohtaisempaa tietoa kiintiöiden poistamisen seurauksista. Komitea kehottaa samalla komissiota mukauttamaan maitomarkkinoiden turvaverkkoa, seuraamaan maailmanmarkkinoita säännölliseltä pohjalta ja arvioimaan suurten tuottajamaiden julkista politiikkaa.

| 54. | pyytää komissiota määrittelemään uudelleen johdonmukaisen maaseudun ja maitoalan kehittämishankkeen vuoristoalueille, epäsuotuisille mutta maidontuotantoon soveltuville alueille, syrjäisimmille alueille ja jäsenvaltioille, joiden maidontuotannosta suurin osa saadaan erittäin pieniltä tiloilta. |
| --- | --- |

54.

pyytää komissiota määrittelemään uudelleen johdonmukaisen maaseudun ja maitoalan kehittämishankkeen vuoristoalueille, epäsuotuisille mutta maidontuotantoon soveltuville alueille, syrjäisimmille alueille ja jäsenvaltioille, joiden maidontuotannosta suurin osa saadaan erittäin pieniltä tiloilta.

| 55. | pyytää asettamaan etusijalle Euroopan unionin sisäisten markkinoiden turvaamisen ja jatkuvuuden muun muassa jakamalla maitoa kouluille, vanhainkodeille ja elintarvikeapuun sekä tarkistamalla ja yksinkertaistamalla maitotuotteiden tuki- ja edistämistoimia. |
| --- | --- |

55.

pyytää asettamaan etusijalle Euroopan unionin sisäisten markkinoiden turvaamisen ja jatkuvuuden muun muassa jakamalla maitoa kouluille, vanhainkodeille ja elintarvikeapuun sekä tarkistamalla ja yksinkertaistamalla maitotuotteiden tuki- ja edistämistoimia.

| 56. | ehdottaa, että vientistrategian puitteissa tuetaan nykyistä enemmän korkean lisäarvon maitotuotteita koskevaa innovointia esimerkiksi Maghreb-maiden, Lähi-idän ja Aasian uusille kuluttajille paremmin soveltuvan tarjonnan kehittelyn edistämiseksi ja että strategiaa tuetaan asianmukaisin toimenpitein. |
| --- | --- |

56.

ehdottaa, että vientistrategian puitteissa tuetaan nykyistä enemmän korkean lisäarvon maitotuotteita koskevaa innovointia esimerkiksi Maghreb-maiden, Lähi-idän ja Aasian uusille kuluttajille paremmin soveltuvan tarjonnan kehittelyn edistämiseksi ja että strategiaa tuetaan asianmukaisin toimenpitein.

| 57. | ehdottaa, että luodaan vahvat kumppanisiteet Välimeren eteläpuolisiin ja Lähi-idän maihin, joilla ei ole riittävästi maata eikä vettä maidon tuottamiseksi kohtuullisin kustannuksin ja joiden maitomarkkinat ovat Aasian markkinoita helpommin saavutettavissa. |
| --- | --- |

57.

ehdottaa, että luodaan vahvat kumppanisiteet Välimeren eteläpuolisiin ja Lähi-idän maihin, joilla ei ole riittävästi maata eikä vettä maidon tuottamiseksi kohtuullisin kustannuksin ja joiden maitomarkkinat ovat Aasian markkinoita helpommin saavutettavissa.

Bryssel 30 päivänä toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 13/2011 fin.

1

---

III Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

101. täysistunto, 30. toukokuuta 2013

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/33

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä”

2013/C 218/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | tiedostaa, että on tärkeää kunnioittaa yritysten perusoikeutta harjoittaa toimintaansa kenenkään siihen puuttumatta. On kuitenkin myös tärkeää kunnioittaa EU:n perusarvoihin kuuluvaa naisten ja miesten tasa-arvon periaatetta. Ehdotetulla direktiivillä, jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset, pyritään takamaan molemmille sukupuolille yhtäläiset edellytykset kaikissa jäsenvaltioissa ja siten parantamaan taloudellisia olosuhteita sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

tiedostaa, että on tärkeää kunnioittaa yritysten perusoikeutta harjoittaa toimintaansa kenenkään siihen puuttumatta. On kuitenkin myös tärkeää kunnioittaa EU:n perusarvoihin kuuluvaa naisten ja miesten tasa-arvon periaatetta. Ehdotetulla direktiivillä, jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset, pyritään takamaan molemmille sukupuolille yhtäläiset edellytykset kaikissa jäsenvaltioissa ja siten parantamaan taloudellisia olosuhteita sisämarkkinoilla.

| — | katsoo, että olisi järkevää ottaa käyttöön samanlaiset seuraamukset kaikissa jäsenvaltioissa, mikäli on tarkoitus taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtenäinen sääntelykehys kaikkialla EU:ssa. Muutoin sääntöjenvastaista toimintaa hillitsevät tekijät saattaisivat joissakin jäsenvaltioissa olla loppujen lopuksi huomattavasti heikompia kuin muissa, mikä johtaisi siihen, että direktiivin voimaansaattamiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä noudatettaisiin huonommin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että olisi järkevää ottaa käyttöön samanlaiset seuraamukset kaikissa jäsenvaltioissa, mikäli on tarkoitus taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtenäinen sääntelykehys kaikkialla EU:ssa. Muutoin sääntöjenvastaista toimintaa hillitsevät tekijät saattaisivat joissakin jäsenvaltioissa olla loppujen lopuksi huomattavasti heikompia kuin muissa, mikä johtaisi siihen, että direktiivin voimaansaattamiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä noudatettaisiin huonommin.

| — | kannattaa komission päätöstä pyrkiä parantamaan tasa-arvoa säädösehdotuksen ja sitovien tavoitteiden pohjalta sen sijaan, että tuettaisiin itsesääntelyä ja/tai omaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

—

kannattaa komission päätöstä pyrkiä parantamaan tasa-arvoa säädösehdotuksen ja sitovien tavoitteiden pohjalta sen sijaan, että tuettaisiin itsesääntelyä ja/tai omaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

| — | korostaa, että täytettäessä toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten paikkoja pätevimpien ehdokkaiden valinnan on perustuttava avoimiin valintamenettelyihin ja pätevyyskriteereihin, jotka kannustavat kaikkia lahjakkaita ihmisiä hakemaan paikkaa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että täytettäessä toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten paikkoja pätevimpien ehdokkaiden valinnan on perustuttava avoimiin valintamenettelyihin ja pätevyyskriteereihin, jotka kannustavat kaikkia lahjakkaita ihmisiä hakemaan paikkaa.

| — | korostaa, että monissa tehtävissä tavoiteltavien tulosten saamiseksi tärkeää on henkilökokoonpanon monipuolisuus tietojen, taitojen, kokemusten, elämäntilanteen ja sukupuolen perusteella. Komitea pitääkin tärkeänä, että aliedustetun sukupuolen edustajalle annetaan etusija, jos kyseinen hakija on soveltuvuudeltaan, kyvykkyydeltään ja ammattikokemukseltaan yhtä pätevä kuin toisen sukupuolen edustaja ja jos toisen sukupuolen edustaja ei objektiivisen arvioinnin perusteella ole tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki henkilöön liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

—

korostaa, että monissa tehtävissä tavoiteltavien tulosten saamiseksi tärkeää on henkilökokoonpanon monipuolisuus tietojen, taitojen, kokemusten, elämäntilanteen ja sukupuolen perusteella. Komitea pitääkin tärkeänä, että aliedustetun sukupuolen edustajalle annetaan etusija, jos kyseinen hakija on soveltuvuudeltaan, kyvykkyydeltään ja ammattikokemukseltaan yhtä pätevä kuin toisen sukupuolen edustaja ja jos toisen sukupuolen edustaja ei objektiivisen arvioinnin perusteella ole tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki henkilöön liittyvät vaatimukset.

| Esittelijä | Andreja POTOČNIK (SI, ALDE), Tržičin apulaispormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä
  COM(2012) 614 final |

Esittelijä

Andreja POTOČNIK (SI, ALDE), Tržičin apulaispormestari

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä

COM(2012) 614 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

Yleisiä huomioita

| 1. | Naisten ja miesten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista, ja se on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (3 artiklan 3 kohta) ja perusoikeuskirjaan (23 artikla). Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan mukaisesti unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta ja edistämään tasa-arvoa naisten ja miesten välillä. SEUTin 157 artiklan 3 kohta on oikeusperusta unionin toimenpiteille, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

1.

Naisten ja miesten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista, ja se on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (3 artiklan 3 kohta) ja perusoikeuskirjaan (23 artikla). Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan mukaisesti unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta ja edistämään tasa-arvoa naisten ja miesten välillä. SEUTin 157 artiklan 3 kohta on oikeusperusta unionin toimenpiteille, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä.

| 2. | Ehdottamallaan direktiivillä julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta Euroopan komissio pyrkii varmistamaan vuoteen 2020 mennessä miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen siten, että kummankaan osuus ei ylitä 60 prosenttia eikä jää alle 40 prosenttiin kaikista jäsenistä. |
| --- | --- |

2.

Ehdottamallaan direktiivillä julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta Euroopan komissio pyrkii varmistamaan vuoteen 2020 mennessä miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen siten, että kummankaan osuus ei ylitä 60 prosenttia eikä jää alle 40 prosenttiin kaikista jäsenistä.

| 3. | Komissio varoittaa, että naisten osuuden kasvu yritysten johtokunnissa on ollut liian hidasta, viime vuosina keskimäärin vain 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa (1). Nykyisellä vauhdilla tasapainon saavuttamiseen koko EU:ssa menisi useita vuosikymmeniä. Edistyminen on ollut nopeaa ja merkittävää niissä jäsenvaltioissa ja muissa maissa, joissa yhteiskunnassa vallitsevat arvot ja asenteet tukevat tällaista kehitystä, sekä myös, kun on otettu käyttöön suosituksia ja sitovia määräyksiä, joilla kummallekin sukupuolelle taataan minimiedustus. |
| --- | --- |

3.

Komissio varoittaa, että naisten osuuden kasvu yritysten johtokunnissa on ollut liian hidasta, viime vuosina keskimäärin vain 0,6 prosenttiyksikköä vuodessa (1). Nykyisellä vauhdilla tasapainon saavuttamiseen koko EU:ssa menisi useita vuosikymmeniä. Edistyminen on ollut nopeaa ja merkittävää niissä jäsenvaltioissa ja muissa maissa, joissa yhteiskunnassa vallitsevat arvot ja asenteet tukevat tällaista kehitystä, sekä myös, kun on otettu käyttöön suosituksia ja sitovia määräyksiä, joilla kummallekin sukupuolelle taataan minimiedustus.

| 4. | Erittäin pätevien naisten osaamisen tai taitojen sivuuttaminen merkitsee monien mahdollisuuksien haaskaamista, sillä talouden elpyminen edellyttää myös naisten aktiivista osallistumista. Perhe- ja työelämän onnistuneeseen yhteensovittamiseen on luotava uusia aiempaa tehokkaampia käytäntöjä. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten urakehityksen kannalta toimet, joilla edistetään heidän työelämäuraansa ja jatkotutkintojaan, ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

4.

Erittäin pätevien naisten osaamisen tai taitojen sivuuttaminen merkitsee monien mahdollisuuksien haaskaamista, sillä talouden elpyminen edellyttää myös naisten aktiivista osallistumista. Perhe- ja työelämän onnistuneeseen yhteensovittamiseen on luotava uusia aiempaa tehokkaampia käytäntöjä. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten urakehityksen kannalta toimet, joilla edistetään heidän työelämäuraansa ja jatkotutkintojaan, ovat välttämättömiä.

ALUEIDEN KOMITEA

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission vakaaseen päätökseen tasapainottaa julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakaumaa ja on yhtä mieltä siitä, että asiassa ryhdyttävä pikaisesti toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti komission vakaaseen päätökseen tasapainottaa julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakaumaa ja on yhtä mieltä siitä, että asiassa ryhdyttävä pikaisesti toimenpiteisiin.

| 6. | kannattaa komission päätöstä pyrkiä parantamaan tasa-arvoa säädösehdotuksen ja sitovien tavoitteiden pohjalta sen sijaan, että tuettaisiin itsesääntelyä ja/tai omaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

6.

kannattaa komission päätöstä pyrkiä parantamaan tasa-arvoa säädösehdotuksen ja sitovien tavoitteiden pohjalta sen sijaan, että tuettaisiin itsesääntelyä ja/tai omaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

| 7. | tiedostaa, miten suuri ja vakava merkitys sillä olisi, jos naisia ei nimitettäisi päättäviin tehtäviin talouselämässä ja heidän inhimilliset voimavaransa jäisivät näin hyödyntämättä. Naisten urakehyksen edellä olevia esteitä on määrätietoisesti poistettava. |
| --- | --- |

7.

tiedostaa, miten suuri ja vakava merkitys sillä olisi, jos naisia ei nimitettäisi päättäviin tehtäviin talouselämässä ja heidän inhimilliset voimavaransa jäisivät näin hyödyntämättä. Naisten urakehyksen edellä olevia esteitä on määrätietoisesti poistettava.

Erityisiä huomioita

| 8. | Komission mukaan valintamenettelyjen ja johtokuntapaikkoja koskevien pätevyysvaatimusten nykyinen avoimuuden puute useimmissa jäsenvaltioissa muodostaa merkittävän esteen johtokuntien jäsenistön sukupuolijakauman tasapainottamiselle ja vaikuttaa kielteisesti paitsi johtokuntaehdokkaiden uraan myös heidän vapaaseen liikkuvuuteensa sekä sijoituspäätöksiin. |
| --- | --- |

8.

Komission mukaan valintamenettelyjen ja johtokuntapaikkoja koskevien pätevyysvaatimusten nykyinen avoimuuden puute useimmissa jäsenvaltioissa muodostaa merkittävän esteen johtokuntien jäsenistön sukupuolijakauman tasapainottamiselle ja vaikuttaa kielteisesti paitsi johtokuntaehdokkaiden uraan myös heidän vapaaseen liikkuvuuteensa sekä sijoituspäätöksiin.

| 9. | Ehdotetulla direktiivillä pyritään edistämään sukupuolten tasa-arvoa talouselämän päätöksenteossa ja hyödyntämään tarjolla olevien ehdokkaiden varantoa täysimääräisesti sukupuolten edustuksen tasapainottamiseksi yritysten johtokunnissa sekä antamaan näin panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

9.

Ehdotetulla direktiivillä pyritään edistämään sukupuolten tasa-arvoa talouselämän päätöksenteossa ja hyödyntämään tarjolla olevien ehdokkaiden varantoa täysimääräisesti sukupuolten edustuksen tasapainottamiseksi yritysten johtokunnissa sekä antamaan näin panos Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 10. | Jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaat, oikeasuhtaiset ja varoittavat seuraamukset ehdotetun direktiivin rikkomisesta. Niihin voisi sisältyä muun muassa oikeusviranomaisten määräämiä hallinnollisia sakkoja tai kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimityksen tai valinnan kumoaminen tai mitätöiminen oikeusteitse. |
| --- | --- |

10.

Jäsenvaltioiden on säädettävä tehokkaat, oikeasuhtaiset ja varoittavat seuraamukset ehdotetun direktiivin rikkomisesta. Niihin voisi sisältyä muun muassa oikeusviranomaisten määräämiä hallinnollisia sakkoja tai kansallisten säännösten vastaisesti tehdyn, toimivaan johtoon kuulumattoman johtokunnan jäsenen nimityksen tai valinnan kumoaminen tai mitätöiminen oikeusteitse.

| 11. | Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle direktiivin täytäntöönpanosta. Raporteissa on myös annettava tietoa siitä, mihin toimenpiteisiin tavoitteiden saavuttamiseksi on ryhdytty. |
| --- | --- |

11.

Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle direktiivin täytäntöönpanosta. Raporteissa on myös annettava tietoa siitä, mihin toimenpiteisiin tavoitteiden saavuttamiseksi on ryhdytty.

| 12. | Pienet ja keskisuuret yritykset eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

12.

Pienet ja keskisuuret yritykset eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan.

ALUEIDEN KOMITEA

| 13. | korostaa, että täytettäessä toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten paikkoja pätevimpien ehdokkaiden valinnan on perustuttava avoimiin valintamenettelyihin ja pätevyyskriteereihin, jotka kannustavat kaikkia lahjakkaita ihmisiä hakemaan paikkaa. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että täytettäessä toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten paikkoja pätevimpien ehdokkaiden valinnan on perustuttava avoimiin valintamenettelyihin ja pätevyyskriteereihin, jotka kannustavat kaikkia lahjakkaita ihmisiä hakemaan paikkaa.

| 14. | korostaa, että monissa tehtävissä tavoiteltavien tulosten saamiseksi tärkeää on henkilökokoonpanon monipuolisuus tietojen, taitojen, kokemusten, elämäntilanteen ja sukupuolen perusteella. Täten AK pitääkin tärkeänä, että aliedustetun sukupuolen edustajalle annetaan etusija, jos kyseinen hakija on soveltuvuudeltaan, kyvykkyydeltään ja ammattikokemukseltaan yhtä pätevä kuin toisen sukupuolen edustaja ja jos toisen sukupuolen edustaja ei objektiivisen arvioinnin perusteella ole tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki henkilöön liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että monissa tehtävissä tavoiteltavien tulosten saamiseksi tärkeää on henkilökokoonpanon monipuolisuus tietojen, taitojen, kokemusten, elämäntilanteen ja sukupuolen perusteella. Täten AK pitääkin tärkeänä, että aliedustetun sukupuolen edustajalle annetaan etusija, jos kyseinen hakija on soveltuvuudeltaan, kyvykkyydeltään ja ammattikokemukseltaan yhtä pätevä kuin toisen sukupuolen edustaja ja jos toisen sukupuolen edustaja ei objektiivisen arvioinnin perusteella ole tehtävään sopivampi, kun otetaan huomioon kaikki henkilöön liittyvät vaatimukset.

| 15. | tiedostaa, että on tärkeää kunnioittaa yritysten perusoikeutta harjoittaa toimintaansa kenenkään siihen puuttumatta. On kuitenkin myös tärkeää kunnioittaa EU:n perusarvoihin kuuluvaa naisten ja miesten tasa-arvon periaatetta. Ehdotetulla direktiivillä, jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset, pyritään takamaan molemmille sukupuolille yhtäläiset edellytykset kaikissa jäsenvaltioissa ja siten parantamaan taloudellisia olosuhteita sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

15.

tiedostaa, että on tärkeää kunnioittaa yritysten perusoikeutta harjoittaa toimintaansa kenenkään siihen puuttumatta. On kuitenkin myös tärkeää kunnioittaa EU:n perusarvoihin kuuluvaa naisten ja miesten tasa-arvon periaatetta. Ehdotetulla direktiivillä, jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset, pyritään takamaan molemmille sukupuolille yhtäläiset edellytykset kaikissa jäsenvaltioissa ja siten parantamaan taloudellisia olosuhteita sisämarkkinoilla.

| 16. | on vakuuttunut siitä, ettei ehdotus ole miltään osin toissijaisuusperiaatteen vastainen, sillä se pohjautuu EU:n perussopimuksissa vahvistettuun selkeään oikeusperustaan, tuo todellista eurooppalaista lisäarvoa käsittelemällä Euroopan unionin politiikan tavoitteena olevaa sukupuolten tasa-arvoa ja takaa oikeusvarmuuden useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittaville yrityksille, joiden rajatylittävää toimintaa erot yritysten hallitusten sukupuolijakaumaa koskevissa nykyisissä säännöissä voisivat haitata. |
| --- | --- |

16.

on vakuuttunut siitä, ettei ehdotus ole miltään osin toissijaisuusperiaatteen vastainen, sillä se pohjautuu EU:n perussopimuksissa vahvistettuun selkeään oikeusperustaan, tuo todellista eurooppalaista lisäarvoa käsittelemällä Euroopan unionin politiikan tavoitteena olevaa sukupuolten tasa-arvoa ja takaa oikeusvarmuuden useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimintaa harjoittaville yrityksille, joiden rajatylittävää toimintaa erot yritysten hallitusten sukupuolijakaumaa koskevissa nykyisissä säännöissä voisivat haitata.

| 17. | korostaa, että on tarpeen tukea unionitason toimia ja varmistaa yhtenäinen EU:n laajuinen sääntelykehys nyt käsiteltävänä olevissa asioissa. Nykyään jokaisella jäsenvaltiolla on omat norminsa ja säädöksensä, mikä aiheuttaa epävarmuutta sisämarkkinoiden toiminnassa, sillä monet julkisesti noteeratut yhtiöt toimivat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on tarpeen tukea unionitason toimia ja varmistaa yhtenäinen EU:n laajuinen sääntelykehys nyt käsiteltävänä olevissa asioissa. Nykyään jokaisella jäsenvaltiolla on omat norminsa ja säädöksensä, mikä aiheuttaa epävarmuutta sisämarkkinoiden toiminnassa, sillä monet julkisesti noteeratut yhtiöt toimivat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa.

| 18. | katsoo, että olisi järkevää ottaa käyttöön samanlaiset seuraamukset kaikissa jäsenvaltioissa, mikäli on tarkoitus taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtenäinen sääntelykehys kaikkialla EU:ssa. Muutoin sääntöjenvastaista toimintaa hillitsevät tekijät saattaisivat joissakin jäsenvaltioissa olla loppujen lopuksi huomattavasti heikompia kuin muissa, mikä johtaisi siihen, että direktiivin voimaansaattamiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä noudatettaisiin huonommin. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että olisi järkevää ottaa käyttöön samanlaiset seuraamukset kaikissa jäsenvaltioissa, mikäli on tarkoitus taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtenäinen sääntelykehys kaikkialla EU:ssa. Muutoin sääntöjenvastaista toimintaa hillitsevät tekijät saattaisivat joissakin jäsenvaltioissa olla loppujen lopuksi huomattavasti heikompia kuin muissa, mikä johtaisi siihen, että direktiivin voimaansaattamiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä noudatettaisiin huonommin.

| 19. | toteaa, että olisi aiheellista kiinnittää nykyistä enemmän huomiota kaikkien, ei pelkästään toimivaan johtoon kuulumattomien, johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamiseen. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että olisi aiheellista kiinnittää nykyistä enemmän huomiota kaikkien, ei pelkästään toimivaan johtoon kuulumattomien, johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamiseen.

| 20. | muistuttaa, että tietyt tekijät vaikeuttavat edelleen naisten siirtymistä johtotehtäviin. Yksi tällainen tekijä, jota on syytä korostaa, on perhe- ja työelämän yhteensovittamista helpottavien toimenpiteiden puute. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että tietyt tekijät vaikeuttavat edelleen naisten siirtymistä johtotehtäviin. Yksi tällainen tekijä, jota on syytä korostaa, on perhe- ja työelämän yhteensovittamista helpottavien toimenpiteiden puute.

Merkitys alue- ja paikallistasolle

ALUEIDEN KOMITEA

| 21. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on pyrittävä varmistamaan tasa-arvon nykyistä parempi toteutuminen. Naisten ja miesten yhtäläinen edustus on sekä ennakkoedellytys aidolle demokratialle ja tasa-arvoiselle yhteiskunnalle että keskeinen ehto älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on pyrittävä varmistamaan tasa-arvon nykyistä parempi toteutuminen. Naisten ja miesten yhtäläinen edustus on sekä ennakkoedellytys aidolle demokratialle ja tasa-arvoiselle yhteiskunnalle että keskeinen ehto älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiselle.

| 22. | pitää vuodeksi 2018 asetettua määräaikaa asianmukaisena aliedustetun sukupuolen 40 prosentin edustuksen varmistamiseksi silloin, kun paikallis- ja alueviranomaisten edustajat ovat (julkisessa omistuksessa olevien) yhtiöiden johtokunnan jäseniä. |
| --- | --- |

22.

pitää vuodeksi 2018 asetettua määräaikaa asianmukaisena aliedustetun sukupuolen 40 prosentin edustuksen varmistamiseksi silloin, kun paikallis- ja alueviranomaisten edustajat ovat (julkisessa omistuksessa olevien) yhtiöiden johtokunnan jäseniä.

| 23. | toteaa, että julkisten yritysten on tärkeä näyttää yksityisille yrityksille hyvää esimerkkiä aliedustetun sukupuolen 40 prosentin edustuksen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että julkisten yritysten on tärkeä näyttää yksityisille yrityksille hyvää esimerkkiä aliedustetun sukupuolen 40 prosentin edustuksen toteuttamisessa.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osa

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, | ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan sekä 157 artiklan 3 ja 4 kohdan, |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan sekä 157 artiklan 3 ja 4 kohdan,

Perustelu

Johdonmukaisesti lausunnon kohdan 1 kanssa ehdotettu muutos. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artikla tulee mainita direktiivin oikeusperustana, sillä miesten ja naisten välinen tasa-arvo määritellään siinä Euroopan unionin horisontaaliseksi tavoitteeksi.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osa

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan, |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan,

Perustelu

Johdonmukaisesti lausunnon kohdan 1 kanssa ehdotettu muutos.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osa

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ottavat huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

ottavat huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

Perustelu

Johdonmukaisesti lausunnon kohdan 1 kanssa ehdotettu muutos.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (2) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän. | Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden päätoimipaikka sijaitsee jäsenvaltiossa ja joiden arvopaperit
  osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (3) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (2) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.

Julkisesti noteeratut yhtiöt ovat taloudellisesti erityisen merkittäviä ja näkyviä ja niiden vaikutus markkinoilla on ylipäätään suuri. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet koskevat tämän vuoksi julkisesti noteerattuja yhtiöitä, jotka on määritelty jäsenvaltiossa perustetuiksi yhtiöiksi, joiden päätoimipaikka sijaitsee jäsenvaltiossa ja joiden arvopaperit
  osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (3) 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Nämä yhtiöt näyttävät suuntaa koko talouselämälle, ja on odotettavissa, että muunlaiset yritykset seuraavat niiden käytäntöjä. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden julkinen luonne on peruste sille, että niitä säännellään yleisen edun nimissä enemmän.

Perustelu

Yhtiön päätoimipaikan sijaintipaikka (mieluummin kuin sen perustamispaikka) ja kysymys osakkeista pikemmin kuin arvopapereista ovat varmempia kriteerejä sen määrittämiseen, mitkä yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia. | Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia, ottaen huomioon tällaisten edustajien valitsemiseen/nimittämiseen sovellettavat erityismenettelyt. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia.

Kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti useissa jäsenvaltioissa yrityksen työntekijöillä ja/tai työntekijöiden järjestöillä on mahdollisuus tai velvollisuus nimittää tai valita tietty osuus toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä. Tässä direktiivissä säädettyjä määrällisiä tavoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimivaan johtoon kuulumattomiin johtokunnan jäseniin, työntekijöiden edustajat mukaan luettuina. Kyseisten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytännön menettelyt, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen ja joissa otetaan huomioon se seikka, että osa toimivaan johtoon kuulumattomista johtokunnan jäsenistä on työntekijöiden edustajia, ottaen huomioon tällaisten edustajien valitsemiseen/nimittämiseen sovellettavat erityismenettelyt.

Perustelu

Sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamisen rinnalla on kunnioitettava ammattiliittojen jäsenvaltioissa soveltamia demokraattisia valitsemis- ja nimittämismenettelyjä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia. | Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.

Koska työntekijöiden sukupuolijakauma vaikuttaa suoraan aliedustettua sukupuolta olevien ehdokkaiden saatavuuteen, jäsenvaltiot voivat säätää, että sellaisten yritysten ei tarvitse saavuttaa tässä direktiivissä vahvistettua tavoitetta, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.

Perustelu

Tämä muutosehdotus liittyy esittelijän AK:n lausuntoon tekemään lainsäädännön muutosehdotukseen 11, joka koskee 4 artiklan 6 kohtaa.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon. | Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon.

Koska julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi pyrittävä kasvattamaan aliedustetun sukupuolen osuutta kaikissa päätöksentekotehtävissä, jäsenvaltiot voivat säätää, että tässä direktiivissä vahvistettu tavoite katsotaan saavutetun, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustetun sukupuolen edustajilla on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista siitä riippumatta, kuuluvatko ne toimivaan johtoon.

Perustelu

Tämä kohta heikentää tekstiä turhaan.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista, ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä kuvaus toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa. | Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista, ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä kuvaus toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa. Tällöin tulee määrittää niiden toteuttamisen määräaika, joka ei missään tapauksessa saa olla pidempi kuin tämän direktiivin voimassaoloaika. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista, ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä kuvaus toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa.

Jäsenvaltioiden olisi vaadittava julkisesti noteerattuja yhtiöitä antamaan toimivaltaisille viranomaisille vuosittain tietoa johtokuntiensa sukupuolijakaumasta sekä siitä, miten ne ovat onnistuneet lähestymään direktiivissä vahvistettua tavoitetta, jotta kyseiset viranomaiset voivat arvioida jokaisen julkisesti noteeratun yhtiön edistymistä johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisessa. Nämä tiedot pitäisi julkaista, ja jos kyseinen yhtiö ei ole saavuttanut tavoitetta, tietoihin olisi sisällytettävä kuvaus toimista, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa. Tällöin tulee määrittää niiden toteuttamisen määräaika, joka ei missään tapauksessa saa olla pidempi kuin tämän direktiivin voimassaoloaika.

Perustelu

Kyse on terminologian muuttamisesta: Direktiivin tarkoitus on saavuttaa sukupuolten tasa-arvo riippumatta siitä, johtuuko toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten nykyinen eriarvoisuus johtuu sukupuolikysymyksestä. Sosiaalisella sukupuolella (gender) tarkoitamme yhteiskunnallisia ja kulttuurisia erityispiirteitä, jotka erottavat naiset ja miehet toisistaan ja jotka ovat opittuja, jotka muuttuvat ajan mukana ja joihin sisältyy paljon vaihtelua kulttuurien sisällä ja välillä. Biologisella sukupuolella (sex) tarkoitamme biologisia erityispiirteitä, jotka erottavat naiset ja miehet toisistaan. Loppuun lisätään tekstiä, koska on välttämätöntä määrittää toimien toteuttamisen määräaika, jotta voidaan välttää se, että tavoitteiden saavuttaminen jää yrityksen vapaan harkinnan varaan.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Kuten todetaan ehdotuksessa yhdenmukaistaa yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvät vähimmäisvaatimukset objektiivisiin pätevyyskriteereihin perustuvien nimitys-päätösten osalta, jotta sukupuolijakauma saadaan tasapainotettua yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat halutessaan mennä vähimmäisvaatimuksia pidemmälle. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Kuten todetaan ehdotuksessa yhdenmukaistaa yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään liittyvät vähimmäisvaatimukset objektiivisiin pätevyyskriteereihin perustuvien nimitys-päätösten osalta, jotta sukupuolijakauma saadaan tasapainotettua yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa, jäsenvaltiot voivat halutessaan mennä vähimmäisvaatimuksia pidemmälle.

Perustelu

Jäsenvaltiot, jotka ovat jo saavuttaneet tai pyrkivät saavuttamaan parempia tuloksia yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakaumassa, saavat vapaasti tehdä niin.

Muutosehdotus 10

2 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”julkisesti noteeratulla yhtiöllä” jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä, jonka arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; | ”julkisesti noteeratulla yhtiöllä”jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä, jonka päätoimipaikka on jäsenvaltiossa ja jonka arvopaperit
  osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

”julkisesti noteeratulla yhtiöllä” jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä, jonka arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa;

”julkisesti noteeratulla yhtiöllä”jäsenvaltiossa perustettua yhtiötä, jonka päätoimipaikka on jäsenvaltiossa ja jonka arvopaperit
  osakkeet on otettu kaupankäynnin kohteeksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitetuilla säännellyillä markkinoilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa;

Perustelu

Yhtiön päätoimipaikan sijaintipaikka (mieluummin kuin sen perustamispaikka) ja kysymys osakkeista pikemmin kuin arvopapereista ovat varmempia kriteerejä sen määrittämiseen, mitkä yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

Muutosehdotus 11

2 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, jonka valuutta ei ole euro, vastaava määrä kyseisen jäsenvaltion valuutassa; | ”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, joiden päätoimipaikka on sellaisessa jäsenvaltiossa, jonka valuutta ei ole euro, vastaava määrä kyseisen jäsenvaltion valuutassa; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, jonka valuutta ei ole euro, vastaava määrä kyseisen jäsenvaltion valuutassa;

”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa tai sellaisessa jäsenvaltiossa perustettujen pk-yritysten osalta, joiden päätoimipaikka on sellaisessa jäsenvaltiossa, jonka valuutta ei ole euro, vastaava määrä kyseisen jäsenvaltion valuutassa;

Perustelu

Yhtiön päätoimipaikan sijaintipaikka (mieluummin kuin sen perustamispaikka) on varmempi kriteeri sen määrittämiseen, mitkä yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

Muutosehdotus 12

4 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite ei velvoita julkisesti noteerattuja yhtiöitä, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia. | Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite ei velvoita julkisesti noteerattuja yhtiöitä, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite ei velvoita julkisesti noteerattuja yhtiöitä, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite ei velvoita julkisesti noteerattuja yhtiöitä, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.

Perustelu

Koska yritysten toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten tehtävät liittyvät pääasiassa valvontaan, niihin on helpompaa löytää päteviä ehdokkaita yrityksen tai tietyn toimialan ulkopuolelta, mikä on tärkeä seikka sellaisilla talouden aloilla, joilla jommankumman sukupuolen osuus työvoimasta on erityisen vähäinen. Tämän vuoksi komitea katsoo, ettei ole mitään syytä olla soveltamatta kyseisen artiklan 1 kohdassa määriteltyä tavoitetta julkisesti noteerattuihin yhtiöihin, joissa aliedustetun sukupuolen osuus työntekijöistä on vähemmän kuin 10 prosenttia.

Muutosehdotus 13

4 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite katsotaan saavutetun siinä tapauksessa, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustettua sukupuolta olevilla johtokunnan jäsenillä on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista riippumatta siitä, ovatko ne yrityksen toimivaan johtoon kuuluvia vai kuulumattomia paikkoja. | Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite katsotaan saavutetun siinä tapauksessa, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustettua sukupuolta olevilla johtokunnan jäsenillä on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista riippumatta siitä, ovatko ne yrityksen toimivaan johtoon kuuluvia vai kuulumattomia paikkoja. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite katsotaan saavutetun siinä tapauksessa, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustettua sukupuolta olevilla johtokunnan jäsenillä on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista riippumatta siitä, ovatko ne yrityksen toimivaan johtoon kuuluvia vai kuulumattomia paikkoja.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa määritelty tavoite katsotaan saavutetun siinä tapauksessa, jos julkisesti noteeratut yhtiöt voivat osoittaa, että aliedustettua sukupuolta olevilla johtokunnan jäsenillä on vähintään kolmasosa kaikista johtokuntapaikoista riippumatta siitä, ovatko ne yrityksen toimivaan johtoon kuuluvia vai kuulumattomia paikkoja.

Perustelu

Tämä kohta heikentää tekstiä turhaan. Se olisi poistettava johdonmukaisesti johdanto-osan 32 kappaleen poistamisen kanssa.

Muutosehdotus 14

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos julkisesti noteerattu yhtiö ei saavuta 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä tavoitteita tai toteuta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjä omia yksilöllisiä sitoumuksiaan, 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä tieto siitä, miksi tavoitteita ei saavutettu tai sitoumuksia toteutettu, sekä kuvaus toimenpiteistä, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saavuttaakseen tavoitteet tai toteuttaakseen sitoumukset. | Jos julkisesti noteerattu yhtiö ei saavuta 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä tavoitteita tai toteuta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjä omia yksilöllisiä sitoumuksiaan, 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä tieto siitä, miksi tavoitteita ei saavutettu tai sitoumuksia toteutettu, sekä kuvaus toimenpiteistä, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saavuttaakseen tavoitteet tai toteuttaakseen sitoumukset. Tällöin tulee määrittää niiden toteuttamisen määräaika, joka ei missään tapauksessa saa olla pidempi kuin tämän direktiivin voimassaoloaika. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jos julkisesti noteerattu yhtiö ei saavuta 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä tavoitteita tai toteuta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjä omia yksilöllisiä sitoumuksiaan, 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä tieto siitä, miksi tavoitteita ei saavutettu tai sitoumuksia toteutettu, sekä kuvaus toimenpiteistä, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saavuttaakseen tavoitteet tai toteuttaakseen sitoumukset.

Jos julkisesti noteerattu yhtiö ei saavuta 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä tavoitteita tai toteuta tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjä omia yksilöllisiä sitoumuksiaan, 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällytettävä tieto siitä, miksi tavoitteita ei saavutettu tai sitoumuksia toteutettu, sekä kuvaus toimenpiteistä, joita yhtiö on toteuttanut tai aikoo toteuttaa saavuttaakseen tavoitteet tai toteuttaakseen sitoumukset. Tällöin tulee määrittää niiden toteuttamisen määräaika, joka ei missään tapauksessa saa olla pidempi kuin tämän direktiivin voimassaoloaika.

Perustelu

On välttämätöntä määrittää toimien toteuttamisen määräaika, jotta voidaan välttää se, että tavoitteiden saavuttaminen jää yrityksen vapaan harkinnan varaan.

Muutosehdotus 15

7 artikla

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua niiden alueella perustetuissa yrityksissä koskevan periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset, jos kyseiset säännökset eivät aiheuta perusteetonta syrjintää eivätkä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimivuutta. | Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua niiden alueella perustetuissa yrityksissä, joiden päätoimipaikka sijaitsee niiden alueella, koskevan periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset, jos kyseiset säännökset eivät aiheuta perusteetonta syrjintää eivätkä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimivuutta. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua niiden alueella perustetuissa yrityksissä koskevan periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset, jos kyseiset säännökset eivät aiheuta perusteetonta syrjintää eivätkä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimivuutta.

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua niiden alueella perustetuissa yrityksissä, joiden päätoimipaikka sijaitsee niiden alueella, koskevan periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset, jos kyseiset säännökset eivät aiheuta perusteetonta syrjintää eivätkä haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimivuutta.

Perustelu

Yhtiön päätoimipaikan sijaintipaikka (mieluummin kuin sen perustamispaikka) on varmempi kriteeri sen määrittämiseen, mitkä yritykset kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

Bryssel 30 päivänä toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Ks. edistymiskertomus Women in economic decision-making in the EU, maaliskuu 2012 (http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/women-on-boards_en.pdfhttp://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/women-on-boards_en.pdf).

1

Women in economic decision-making in the EU

(2)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1

2

(3)  EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1

3

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/42

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin muuttaminen”

2013/C 218/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että yhteensovitettujen tai yhteisten, 2 artiklan 3 kohdassa ehdotettujen yva-menettelyjen tulisi olla vapaaehtoisia eikä pakollisia; tulisi ilmoittaa selvästi, mihin muihin uionitasoisiin säädöksiin tätä säännöstä sovellettaisiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yhteensovitettujen tai yhteisten, 2 artiklan 3 kohdassa ehdotettujen yva-menettelyjen tulisi olla vapaaehtoisia eikä pakollisia; tulisi ilmoittaa selvästi, mihin muihin uionitasoisiin säädöksiin tätä säännöstä sovellettaisiin.

| — | vastustaa 5 artiklan 2 kohdassa esitettyä ajatusta, että arvioinnin sisällön rajaaminen olisi poikkeuksetta pakollista. Vastuun ympäristötietojen laajuuden ja tarkkuuden asianmukaisesta varmistamisesta tulisi edelleen kuulua hankkeen toteuttajalle. |
| --- | --- |

—

vastustaa 5 artiklan 2 kohdassa esitettyä ajatusta, että arvioinnin sisällön rajaaminen olisi poikkeuksetta pakollista. Vastuun ympäristötietojen laajuuden ja tarkkuuden asianmukaisesta varmistamisesta tulisi edelleen kuulua hankkeen toteuttajalle.

| — | katsoo, että yva-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan tulisi kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa laadittavien raporttien todentamiseksi myös maissa, joissa raportit todennetaan sisäisesti toimivaltaisten viranomaisten tai ympäristöviranomaisten toimesta. |
| --- | --- |

—

katsoo, että yva-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan tulisi kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa laadittavien raporttien todentamiseksi myös maissa, joissa raportit todennetaan sisäisesti toimivaltaisten viranomaisten tai ympäristöviranomaisten toimesta.

| — | on tyytyväinen 6 artiklan 7 kohdassa kuulemiselle säädettyyn 30 päivän vähimmäisaikaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin voitava päättää tämän vähimmäisajan ylittävistä määräajoista. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen 6 artiklan 7 kohdassa kuulemiselle säädettyyn 30 päivän vähimmäisaikaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin voitava päättää tämän vähimmäisajan ylittävistä määräajoista.

| — | ehdottaa muuttamaan luvan myöntämispäätöstä koskevaa ehdotuksen 8 artiklan 1 kohtaa, jotta voidaan kattaa jäsenvaltioissa käytössä olevat erilaiset menettelyt, ja suosittaa, että direktiivissä määritettäisiin yva-arvion voimassaoloaika sen laadun parantamiseksi ja näin ollen sen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

—

ehdottaa muuttamaan luvan myöntämispäätöstä koskevaa ehdotuksen 8 artiklan 1 kohtaa, jotta voidaan kattaa jäsenvaltioissa käytössä olevat erilaiset menettelyt, ja suosittaa, että direktiivissä määritettäisiin yva-arvion voimassaoloaika sen laadun parantamiseksi ja näin ollen sen tehostamiseksi.

| — | suhtautuu kriittisesti sitovien aikarajojen asettamiseen ympäristövaikutusten arvioinnin päätökseen saattamiselle (8 artiklan 3 kohta). Määräaikojen asettamisella tavoiteltu menettelyn nopeuttaminen voidaan paremminkin toteuttaa eriytetyin kansallisin säädöksin. |
| --- | --- |

—

suhtautuu kriittisesti sitovien aikarajojen asettamiseen ympäristövaikutusten arvioinnin päätökseen saattamiselle (8 artiklan 3 kohta). Määräaikojen asettamisella tavoiteltu menettelyn nopeuttaminen voidaan paremminkin toteuttaa eriytetyin kansallisin säädöksin.

| — | kehottaa laatimaan siirtymäsäännökset siten, että pitkälle vietyjen hankkeiden ympäristövaikutusten arviointi on saatettava päätökseen nykyisen yva-direktiivin säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

kehottaa laatimaan siirtymäsäännökset siten, että pitkälle vietyjen hankkeiden ympäristövaikutusten arviointi on saatettava päätökseen nykyisen yva-direktiivin säännösten mukaisesti.

| Esittelijä | Marek SOWA (PL, PPE), Vähän-Puolan voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU muuttamisesta
  COM(2012) 628 final |

Esittelijä

Marek SOWA (PL, PPE), Vähän-Puolan voivodikunnan aluejohtaja

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU muuttamisesta

COM(2012) 628 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   
  Yleistä

| 1. | korostaa, että eurooppalaista ympäristövaikutusten arviointia koskevaan oikeudelliseen kehykseen ehdotetut muutokset ovat monessa mielessä tarpeellisia ja suotavia. Komitea korostaa, että muutoksissa on kuitenkin pyrittävä tasapainottamaan huolellisesti ympäristönsuojelua ja taloudellista kehitystä. Lupamenettelyjen huomattava pitkittyminen voisi vaarantaa yhteiskunnalliset ja taloudelliset edut ja saattaisi heikentää koko EU:n kilpailukykyä. Monessa tapauksessa se ei myöskään edistäisi ympäristön eikä ihmisten terveyden ja hengen suojelua. Menettelyjen ja asiakirjojen laatua ja johdonmukaisuutta koskevat muutokset tulee toteuttaa ottaen huomioon päätöksenteon toimivuus ja tehokkuus. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että eurooppalaista ympäristövaikutusten arviointia koskevaan oikeudelliseen kehykseen ehdotetut muutokset ovat monessa mielessä tarpeellisia ja suotavia. Komitea korostaa, että muutoksissa on kuitenkin pyrittävä tasapainottamaan huolellisesti ympäristönsuojelua ja taloudellista kehitystä. Lupamenettelyjen huomattava pitkittyminen voisi vaarantaa yhteiskunnalliset ja taloudelliset edut ja saattaisi heikentää koko EU:n kilpailukykyä. Monessa tapauksessa se ei myöskään edistäisi ympäristön eikä ihmisten terveyden ja hengen suojelua. Menettelyjen ja asiakirjojen laatua ja johdonmukaisuutta koskevat muutokset tulee toteuttaa ottaen huomioon päätöksenteon toimivuus ja tehokkuus.

| 2. | panee kuitenkin merkille hyvin epäilevän suhtautumisen muutoksiin, jotka johtaisivat menettelyn tärkeimpien vaiheiden keston pitenemiseen. |
| --- | --- |

2.

panee kuitenkin merkille hyvin epäilevän suhtautumisen muutoksiin, jotka johtaisivat menettelyn tärkeimpien vaiheiden keston pitenemiseen.

| 3. | muistuttaa, että ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin (yva-direktiivi) muutos tulee vaikuttamaan huomattavasti paikallis- ja alueviranomaisiin, joilla on tärkein rooli ehdotettujen toimien toteuttamisessa. Komitea katsoo, ja toisin kuin Euroopan komissio olettaa, että monet direktiiviin ehdotetuista muutoksista voivat lisätä paikallis- ja alueviranomaisten rasitetta järjestelyjen, hallinnoinnin ja rahoituksen osalta. Komitea kehottaa näin ollen välttämään kaikenlaista vastuiden siirtämistä hankkeen toteuttajalta toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin (yva-direktiivi) muutos tulee vaikuttamaan huomattavasti paikallis- ja alueviranomaisiin, joilla on tärkein rooli ehdotettujen toimien toteuttamisessa. Komitea katsoo, ja toisin kuin Euroopan komissio olettaa, että monet direktiiviin ehdotetuista muutoksista voivat lisätä paikallis- ja alueviranomaisten rasitetta järjestelyjen, hallinnoinnin ja rahoituksen osalta. Komitea kehottaa näin ollen välttämään kaikenlaista vastuiden siirtämistä hankkeen toteuttajalta toimivaltaisille viranomaisille.

| 4. | toteaa, että kaikkia paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvia lisäkustannuksia sekä hallinnollisia rasitteita tulee tarkastella ehdotettuihin muutoksiin liittyvien yhteiskunnallistaloudellisten ja ympäristölle kertyvien hyötyjen näkökulmasta, jotta pitkällä aikavälillä hyödyt olisivat suuremmat kuin kustannukset. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kaikkia paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvia lisäkustannuksia sekä hallinnollisia rasitteita tulee tarkastella ehdotettuihin muutoksiin liittyvien yhteiskunnallistaloudellisten ja ympäristölle kertyvien hyötyjen näkökulmasta, jotta pitkällä aikavälillä hyödyt olisivat suuremmat kuin kustannukset.

| 5. | korostaa, että direktiivi voi tuottaa tulosta vain, jos valtio-, paikallis- ja aluetason viranomaiset luovat hyvin toimivat institutionaaliset rakenteet ja saavat käyttöönsä välttämättömät rahoitus- ja henkilöresurssit, joiden ansiosta kaikki hallinnolliset yksiköt ja erityisesti ympäristöasioista vastaavat voivat osallistua aktiivisesti toimintaan. Komitea korostaa jatkuvaa tarvetta paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämiseen, johon tulee sisältyä yhteistyön tiivistäminen olemassa olevien kansallisten yva-keskusten kanssa sekä niiltä saatava tuki. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että direktiivi voi tuottaa tulosta vain, jos valtio-, paikallis- ja aluetason viranomaiset luovat hyvin toimivat institutionaaliset rakenteet ja saavat käyttöönsä välttämättömät rahoitus- ja henkilöresurssit, joiden ansiosta kaikki hallinnolliset yksiköt ja erityisesti ympäristöasioista vastaavat voivat osallistua aktiivisesti toimintaan. Komitea korostaa jatkuvaa tarvetta paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämiseen, johon tulee sisältyä yhteistyön tiivistäminen olemassa olevien kansallisten yva-keskusten kanssa sekä niiltä saatava tuki.

| 6. | kehottaa yhtenäistämään kaikkialla direktiiviehdotuksessa ja sen liitteissä käytettyä terminologiaa oikeusvarmuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

6.

kehottaa yhtenäistämään kaikkialla direktiiviehdotuksessa ja sen liitteissä käytettyä terminologiaa oikeusvarmuuden parantamiseksi.

| 7. | kannattaa aikomusta parantaa ympäristöraporttien laatua. Yva-direktiivin tulisi kuitenkin kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa laadittavien raporttien todentamiseksi. |
| --- | --- |

7.

kannattaa aikomusta parantaa ympäristöraporttien laatua. Yva-direktiivin tulisi kuitenkin kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa laadittavien raporttien todentamiseksi.

| 8. | katsoo, että uusissa säännöksissä ei oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia yva-järjestelmiä; esimerkiksi yva-menettely ja hankkeen toteuttamista koskeva lupamenettely voidaan toteuttaa yhdessä tai erikseen. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että uusissa säännöksissä ei oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioiden erilaisia yva-järjestelmiä; esimerkiksi yva-menettely ja hankkeen toteuttamista koskeva lupamenettely voidaan toteuttaa yhdessä tai erikseen.

B   
  Soveltamisala – 1 artikla

| 9. | pyytää selvennystä siihen, miksi 1 artiklan 2 kohdan määritelmä laajennetaan kattamaan purkutyö. AK katsoo, että jos tämän säännöksen on määrä mahdollistaa ympäristövaikutusten arviointi purkutöiden tapauksessa jokaisessa liitteissä I ja II tarkoitetuissa hankkeessa, siitä aiheutuu huomattavaa hallinnollista lisärasitetta. AK:n näkemyksen mukaan velvollisuus ympäristövaikutusten arvioinnin tekemiseen tulee rajoittaa purkutyön tilanteissa vain liitteissä I ja II tarkasti määriteltyihin tapauksiin, päättymässä olevan hankkeen purkutöihin tai käytöstä poistamiseen tai hankkeen toteuttamisen edellyttämiin purkutöihin. |
| --- | --- |

9.

pyytää selvennystä siihen, miksi 1 artiklan 2 kohdan määritelmä laajennetaan kattamaan purkutyö. AK katsoo, että jos tämän säännöksen on määrä mahdollistaa ympäristövaikutusten arviointi purkutöiden tapauksessa jokaisessa liitteissä I ja II tarkoitetuissa hankkeessa, siitä aiheutuu huomattavaa hallinnollista lisärasitetta. AK:n näkemyksen mukaan velvollisuus ympäristövaikutusten arvioinnin tekemiseen tulee rajoittaa purkutyön tilanteissa vain liitteissä I ja II tarkasti määriteltyihin tapauksiin, päättymässä olevan hankkeen purkutöihin tai käytöstä poistamiseen tai hankkeen toteuttamisen edellyttämiin purkutöihin.

| 10. | kehottaa tarkastelemaan uudelleen ”luvan” määritelmää ja sen käyttöä artiklaosassa, sillä palveludirektiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla) siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano ovat mahdollistaneet sen, että jäsenvaltioissa on voitu poistaa vaatimus ennakkoluvasta tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi; se on korvattu jälkitarkastuksella. |
| --- | --- |

10.

kehottaa tarkastelemaan uudelleen ”luvan” määritelmää ja sen käyttöä artiklaosassa, sillä palveludirektiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla) siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano ovat mahdollistaneet sen, että jäsenvaltioissa on voitu poistaa vaatimus ennakkoluvasta tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi; se on korvattu jälkitarkastuksella.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että ”pelkästään maanpuolustukseen tarkoitetut hankkeet ja siviilivalmiushankkeet” jätetään yva-velvoitteen ulkopuolelle. Jotta säännöstä ei väärinkäytetä eikä liian monia hankkeita jätetä yva-menettelyjen ulkopuolelle, voitaisiin direktiiviin sisällyttää esimerkinomainen luettelo tämäntyyppisistä siviilivalmiushankkeista ottaen huomioon myös hankkeet, joita tuetaan Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että ”pelkästään maanpuolustukseen tarkoitetut hankkeet ja siviilivalmiushankkeet” jätetään yva-velvoitteen ulkopuolelle. Jotta säännöstä ei väärinkäytetä eikä liian monia hankkeita jätetä yva-menettelyjen ulkopuolelle, voitaisiin direktiiviin sisällyttää esimerkinomainen luettelo tämäntyyppisistä siviilivalmiushankkeista ottaen huomioon myös hankkeet, joita tuetaan Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta.

| 12. | pahoittelee, että ehdotuksessa ei tarkisteta liitteitä I ja II, sillä näin on jätetty käyttämättä tilaisuus tarkistaa ne ja mahdollisesti rajoittaa soveltamisalaa aiempien kokemusten perusteella. Komitea kehottaa uudelleen määrittämään unionin vähimmäisraja-arvot säädöksen selkeyden parantamiseksi. Se vähentäisi eroja yritysten kohtelussa EU:ssa sekä paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollista ja taloudellista rasitetta jäsenvaltioissa. On todettu, että raja-arvoja määritellessään jotkut jäsenvaltiot ylittävät usein harkintavaltansa joko ottamalla huomioon ainoastaan osan liitteessä III luetelluista valintaperusteista tai vapauttamalla tietyt hankkeet jo etukäteen ympäristövaikutusten arvioinnista. Raja-arvoja yhtenäistettäessä tulisi myös ottaa huomioon teollisuuden päästöjä koskevassa direktiivissä 2010/75/EU käytetyt raja-arvot ja valintaperusteet. |
| --- | --- |

12.

pahoittelee, että ehdotuksessa ei tarkisteta liitteitä I ja II, sillä näin on jätetty käyttämättä tilaisuus tarkistaa ne ja mahdollisesti rajoittaa soveltamisalaa aiempien kokemusten perusteella. Komitea kehottaa uudelleen määrittämään unionin vähimmäisraja-arvot säädöksen selkeyden parantamiseksi. Se vähentäisi eroja yritysten kohtelussa EU:ssa sekä paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollista ja taloudellista rasitetta jäsenvaltioissa. On todettu, että raja-arvoja määritellessään jotkut jäsenvaltiot ylittävät usein harkintavaltansa joko ottamalla huomioon ainoastaan osan liitteessä III luetelluista valintaperusteista tai vapauttamalla tietyt hankkeet jo etukäteen ympäristövaikutusten arvioinnista. Raja-arvoja yhtenäistettäessä tulisi myös ottaa huomioon teollisuuden päästöjä koskevassa direktiivissä 2010/75/EU käytetyt raja-arvot ja valintaperusteet.

C   
  Keskitetty ympäristövaikutusten arviointimekanismi (yhteensovitettu tai yhteinen menettely) – 2 artiklan 3 kohta

| 13. | katsoo, että yhteensovitetun tai yhteisen menettelyn tulisi olla vapaaehtoinen eikä Euroopan komissio ehdotuksen mukaisesti pakollinen. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että yhteensovitetun tai yhteisen menettelyn tulisi olla vapaaehtoinen eikä Euroopan komissio ehdotuksen mukaisesti pakollinen.

| 14. | kehottaa oikeusvarmuuden lisäämiseksi määrittämään 2 artiklan 3 kohdassa myös, mihin muihin unionitason säädöksiin tätä säännöstä sovellettaisiin. |
| --- | --- |

14.

kehottaa oikeusvarmuuden lisäämiseksi määrittämään 2 artiklan 3 kohdassa myös, mihin muihin unionitason säädöksiin tätä säännöstä sovellettaisiin.

| 15. | muistuttaa, että keskitetyn ympäristövaikutusten arviointimekanismin käyttöönoton ei tulisi lisätä henkilöstöä ja kustannuksia tavalla, joka ei ole suhteessa näin saatuun etuun ympäristövaikutusten arvioinnissa. Komitea pyytää selvennystä siihen, viittaako säännös ”jäsenvaltioiden on nimettävä yksi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden lupamenettelyn helpottamisesta” vain niihin hankkeisiin, joihin sovelletaan yhteensovitettua tai yhteistä menettelyä vai yleisesti ottaen kaikkiin hankkeisiin. Eräissä jäsenvaltioissa tulee olemaan hyvin vaikeaa täyttää tällaisia vaatimuksia, koska tähän prosessiin osallistuvien viranomaisten eri elimillä on erityinen hierarkia ja omat toimivaltuutensa. Jäsenvaltioissa, joissa ympäristövaikutusten arviointimekanismi kuuluu jo hankkeiden toteuttamista koskevaan lupamenettelyyn ja joissa kyseinen lupaviranomainen toteuttaa mekanismin, on syytä täsmentää, että tämä ehdotuksessa mainittu ”yksi viranomainen” voi olla juuri tämä elin. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että keskitetyn ympäristövaikutusten arviointimekanismin käyttöönoton ei tulisi lisätä henkilöstöä ja kustannuksia tavalla, joka ei ole suhteessa näin saatuun etuun ympäristövaikutusten arvioinnissa. Komitea pyytää selvennystä siihen, viittaako säännös ”jäsenvaltioiden on nimettävä yksi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden lupamenettelyn helpottamisesta” vain niihin hankkeisiin, joihin sovelletaan yhteensovitettua tai yhteistä menettelyä vai yleisesti ottaen kaikkiin hankkeisiin. Eräissä jäsenvaltioissa tulee olemaan hyvin vaikeaa täyttää tällaisia vaatimuksia, koska tähän prosessiin osallistuvien viranomaisten eri elimillä on erityinen hierarkia ja omat toimivaltuutensa. Jäsenvaltioissa, joissa ympäristövaikutusten arviointimekanismi kuuluu jo hankkeiden toteuttamista koskevaan lupamenettelyyn ja joissa kyseinen lupaviranomainen toteuttaa mekanismin, on syytä täsmentää, että tämä ehdotuksessa mainittu ”yksi viranomainen” voi olla juuri tämä elin.

D   
  Uusia seikkoja, jotka tulee ottaa huomioon ympäristövaikutusten arvioinnissa (3 artikla), tarpeellisuusselvityksessä (liite III) sekä ympäristöraportissa (5 artiklan 1 kohta, liite IV)

| 16. | kehottaa parantamaan 3 artiklassa sekä liitteissä III ja IV käytetyn terminologian ja yksityiskohtaisuuden asteen välistä johdonmukaisuutta. 3 artiklassa lueteltuja seikkoja tulee täsmentää liite IV huomioon ottaen, esimerkiksi kun kyseessä on maankäyttö ja maa-alojen infrastruuktuurikäyttö, ekosysteemit ja ekosysteemipalvelut sekä ”luonnonkatastrofiriskit ja ihmisen toiminnan aiheuttamat katastrofiriskit”. Komitea kehottaa laatimaan tietyt luettelot (esimerkiksi kohta 5: ”muun muassa”) tyhjentävästi, jotta vältetään arvioinnin alan laajeneminen. |
| --- | --- |

16.

kehottaa parantamaan 3 artiklassa sekä liitteissä III ja IV käytetyn terminologian ja yksityiskohtaisuuden asteen välistä johdonmukaisuutta. 3 artiklassa lueteltuja seikkoja tulee täsmentää liite IV huomioon ottaen, esimerkiksi kun kyseessä on maankäyttö ja maa-alojen infrastruuktuurikäyttö, ekosysteemit ja ekosysteemipalvelut sekä ”luonnonkatastrofiriskit ja ihmisen toiminnan aiheuttamat katastrofiriskit”. Komitea kehottaa laatimaan tietyt luettelot (esimerkiksi kohta 5: ”muun muassa”) tyhjentävästi, jotta vältetään arvioinnin alan laajeneminen.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota antamaan mahdollisimman pian tarkistetun direktiiviin voimaantulon jälkeen suuntaviivat, jotka koskevat menetelmiä hankkeen paikallisten, ilmastonmuutokseen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi sekä tietyn ympäristön altistumisen, herkkyyden ja sietokyvyn arvioimiseksi suhteessa luonnonkatastrofiriskeihin ja ihmisen toiminnan aiheuttamiin katastrofiriskeihin. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota antamaan mahdollisimman pian tarkistetun direktiiviin voimaantulon jälkeen suuntaviivat, jotka koskevat menetelmiä hankkeen paikallisten, ilmastonmuutokseen kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi sekä tietyn ympäristön altistumisen, herkkyyden ja sietokyvyn arvioimiseksi suhteessa luonnonkatastrofiriskeihin ja ihmisen toiminnan aiheuttamiin katastrofiriskeihin.

| 18. | kehottaa lisäämään ympäristönsuojelun alalla paikallis- tai aluetasolla määritettyjä tavoitteita liitteen IV kohdan 5 viimeiseen kohtaan. |
| --- | --- |

18.

kehottaa lisäämään ympäristönsuojelun alalla paikallis- tai aluetasolla määritettyjä tavoitteita liitteen IV kohdan 5 viimeiseen kohtaan.

| 19. | kannattaa neuvoston ehdotusta saada lisäselvennystä direktiivissä käytettyyn käsitteeseen ”kohtuulliset vaihtoehdot” sekä arviointiin tapauksessa, jossa hanketta ei toteuteta (perusskenaario). Kohtuullisina tulisi pitää vain niitä vaihtoehtoja, jotka ovat oikeassa suhteessa tavoitteisiin, muiden EU:n säädösten mukaisia sekä vastaavat suunnitteluvaihetta ja kyseisen hankkeen tyyppiä. |
| --- | --- |

19.

kannattaa neuvoston ehdotusta saada lisäselvennystä direktiivissä käytettyyn käsitteeseen ”kohtuulliset vaihtoehdot” sekä arviointiin tapauksessa, jossa hanketta ei toteuteta (perusskenaario). Kohtuullisina tulisi pitää vain niitä vaihtoehtoja, jotka ovat oikeassa suhteessa tavoitteisiin, muiden EU:n säädösten mukaisia sekä vastaavat suunnitteluvaihetta ja kyseisen hankkeen tyyppiä.

E   
  Tarpeellisuusselvitys – 4 artikla, liite II.A, liite III

| 20. | on tyytyväinen Euroopan komission yleistavoitteeseen yksinkertaistaa tarpeellisuusselvitystä ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden strategioita sen varmistamiseksi, että ympäristövaikutusten arviointia vaaditaan vain, kun on selvää, että hankkeella on merkittäviä ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen Euroopan komission yleistavoitteeseen yksinkertaistaa tarpeellisuusselvitystä ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden strategioita sen varmistamiseksi, että ympäristövaikutusten arviointia vaaditaan vain, kun on selvää, että hankkeella on merkittäviä ympäristövaikutuksia.

| 21. | suhtautuu kriittisesti uusiin säännöksiin, joista saa sen vaikutelman, että tarpeellisuusselvityksestä tulee ”mini-yva”. Liitteet II.A ja III osoittavat, että käytännössä laaditaan arviointiraportti, joka osoittaa, onko hankkeella merkittäviä vaikutuksia vai ei. Erona on, että toimenpidevaihtoehtoja ei analysoida. Tarpeellisuusselvityksessä tulisi pikemminkin hyödyntää tarkistusluetteloa, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaiset voisivat helposti karsia hankkeet, joilla ei ole huomattavia ympäristövaikutuksia. Lisäksi 4 artiklan 3 kohdan ehdotetun muutoksen mukaan direktiivin liitteessä II mainittujen kaikkien hankkeiden osalta hakemuksen tekijän tulee antaa tietoja hankkeen ominaispiirteistä, mahdollisista ympäristövaikutuksista ja suunnitelluista toimista, joilla pyritään välttämään merkittävät vaikutukset ja vähentämään niitä; luettelo annettavista tiedoista on uudessa liitteessä II.A. Tämä on ristiriidassa 4 artiklan 2 kohdassa sallitun ratkaisun kanssa: jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa molempia, a ja b kohdassa tarkoitettuja menettelyjä. Lisäksi olisi säädettävä täsmällisemmin 2 kohdan b alakohdassa mainittujen raja-arvojen käytöstä ja ilmoitettava, voivatko jäsenvaltiot itse asettaa nämä raja-arvot liitteessä III esitettyjen kriteerien perusteella vai asetetaanko ne direktiivissä. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu kriittisesti uusiin säännöksiin, joista saa sen vaikutelman, että tarpeellisuusselvityksestä tulee ”mini-yva”. Liitteet II.A ja III osoittavat, että käytännössä laaditaan arviointiraportti, joka osoittaa, onko hankkeella merkittäviä vaikutuksia vai ei. Erona on, että toimenpidevaihtoehtoja ei analysoida. Tarpeellisuusselvityksessä tulisi pikemminkin hyödyntää tarkistusluetteloa, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaiset voisivat helposti karsia hankkeet, joilla ei ole huomattavia ympäristövaikutuksia. Lisäksi 4 artiklan 3 kohdan ehdotetun muutoksen mukaan direktiivin liitteessä II mainittujen kaikkien hankkeiden osalta hakemuksen tekijän tulee antaa tietoja hankkeen ominaispiirteistä, mahdollisista ympäristövaikutuksista ja suunnitelluista toimista, joilla pyritään välttämään merkittävät vaikutukset ja vähentämään niitä; luettelo annettavista tiedoista on uudessa liitteessä II.A. Tämä on ristiriidassa 4 artiklan 2 kohdassa sallitun ratkaisun kanssa: jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa molempia, a ja b kohdassa tarkoitettuja menettelyjä. Lisäksi olisi säädettävä täsmällisemmin 2 kohdan b alakohdassa mainittujen raja-arvojen käytöstä ja ilmoitettava, voivatko jäsenvaltiot itse asettaa nämä raja-arvot liitteessä III esitettyjen kriteerien perusteella vai asetetaanko ne direktiivissä.

| 22. | muistuttaa myös, että liite III on monessa suhteessa nykyiseen lainsäädäntöön verrattuna selvästi tiukempi 4 artiklan 4 kohdassa mainittujen valintakriteerien osalta. Liitteessä III mainitaan yksityiskohtaisesti useita tarkennuksia ja lisäksi useita huomioon otettavia kriteereitä (luonnonkatastrofiriskit, vaikutukset ilmastonmuutokseen, luonnonarvoltaan merkittävät maatalousalueet jne.), jotka eivät osittain liity suoraan hankkeisiin ja mahdollisesti menevät luvan arviointiprosessia pidemmälle. Ilmastonmuutos on laaja-alainen kehitys, jonka kestoa ja laajuutta on vaikea täsmentää ja jota voidaan tällä hetkellä simuloida vain hyvin raskailla tietokonemalleilla. Hanketasolla paikalliset ilmastovaikutukset on tähän mennessä otettu tarvittaessa huomioon. Jos ympäristövaikutusten arvioinnissa on nyt tarkoitus keskittyä ilmastonmuutokseen suuressa mittakaavassa, on pelättävissä, että hankkeiden toteuttajille koituu korkeampia kustannuksia, jotka saattavat johtaa kyseenalaisiin teknisiin tuloksiin ja ovat suhteettomia, kun otetaan huomioon kohde- ja linjahankkeiden marginaalinen merkitys ilmastonkehitykseen. Komitea kehottaakin luetteloimaan tyhjentävästi hankkeet, joita tämä säännös koskee, ja muistuttaa, että suunniteltu muutos on ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa. Suunniteltu tarkennus on lisäkriteerien mukaanoton ohella myös vastoin yva-direktiivin johdanto-osan 11 kappaleessa jo esitettyä ajatusta, että jäsenvaltioilla on myös kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen oltava edelleen toimintavaraa asianmukaisen päätöksen tekemiseksi. Huomioon otettavat kriteerit ovat liian laajoja ja yksityiskohtaisia, jotta niistä voitaisiin tehdä velvoittavia EU:n laajuisesti. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa myös, että liite III on monessa suhteessa nykyiseen lainsäädäntöön verrattuna selvästi tiukempi 4 artiklan 4 kohdassa mainittujen valintakriteerien osalta. Liitteessä III mainitaan yksityiskohtaisesti useita tarkennuksia ja lisäksi useita huomioon otettavia kriteereitä (luonnonkatastrofiriskit, vaikutukset ilmastonmuutokseen, luonnonarvoltaan merkittävät maatalousalueet jne.), jotka eivät osittain liity suoraan hankkeisiin ja mahdollisesti menevät luvan arviointiprosessia pidemmälle. Ilmastonmuutos on laaja-alainen kehitys, jonka kestoa ja laajuutta on vaikea täsmentää ja jota voidaan tällä hetkellä simuloida vain hyvin raskailla tietokonemalleilla. Hanketasolla paikalliset ilmastovaikutukset on tähän mennessä otettu tarvittaessa huomioon. Jos ympäristövaikutusten arvioinnissa on nyt tarkoitus keskittyä ilmastonmuutokseen suuressa mittakaavassa, on pelättävissä, että hankkeiden toteuttajille koituu korkeampia kustannuksia, jotka saattavat johtaa kyseenalaisiin teknisiin tuloksiin ja ovat suhteettomia, kun otetaan huomioon kohde- ja linjahankkeiden marginaalinen merkitys ilmastonkehitykseen. Komitea kehottaakin luetteloimaan tyhjentävästi hankkeet, joita tämä säännös koskee, ja muistuttaa, että suunniteltu muutos on ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa. Suunniteltu tarkennus on lisäkriteerien mukaanoton ohella myös vastoin yva-direktiivin johdanto-osan 11 kappaleessa jo esitettyä ajatusta, että jäsenvaltioilla on myös kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen oltava edelleen toimintavaraa asianmukaisen päätöksen tekemiseksi. Huomioon otettavat kriteerit ovat liian laajoja ja yksityiskohtaisia, jotta niistä voitaisiin tehdä velvoittavia EU:n laajuisesti.

F   
  Ympäristöraportin laajuuden määrittäminen – 5 artiklan 2 kohta

| 23. | on kyllä tyytyväinen, että Euroopan komission ehdotuksessa, joka koskee arvioinnin sisällön rajaamisen pakolliseksi tekemistä, otetaan huomioon AK:n aiemmat suositukset parantaa tiedotuksen laatua ja järkeistää yva-menettelyä, mutta vastustaa arvioinnin sisällön rajaamisen pakollisuutta ilman poikkeusmahdollisuuksia. Vastuu ympäristötietojen laajuuden ja tarkkuuden asianmukaisesta varmistamisesta kuuluu edelleen hankkeen toteuttajalle. Olisi vältettävä hankkeiden toteuttajille ja osallistuville viranomaisille aiheutuvia huomattavia lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

23.

on kyllä tyytyväinen, että Euroopan komission ehdotuksessa, joka koskee arvioinnin sisällön rajaamisen pakolliseksi tekemistä, otetaan huomioon AK:n aiemmat suositukset parantaa tiedotuksen laatua ja järkeistää yva-menettelyä, mutta vastustaa arvioinnin sisällön rajaamisen pakollisuutta ilman poikkeusmahdollisuuksia. Vastuu ympäristötietojen laajuuden ja tarkkuuden asianmukaisesta varmistamisesta kuuluu edelleen hankkeen toteuttajalle. Olisi vältettävä hankkeiden toteuttajille ja osallistuville viranomaisille aiheutuvia huomattavia lisäkustannuksia.

| 24. | suosittaa, että laajuuden määrittämismenettelyä täydennetään Euroopan komission antamilla tai maakohtaisilla suuntaviivoilla, jotka koskevat tiettyyn alaan liittyvää sisältöä tapauksissa, joissa se voi auttaa varmistamaan ympäristövaikutusten arvioinnin laadun ja keräämään kaikki päätöksen kannalta tarpeelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

24.

suosittaa, että laajuuden määrittämismenettelyä täydennetään Euroopan komission antamilla tai maakohtaisilla suuntaviivoilla, jotka koskevat tiettyyn alaan liittyvää sisältöä tapauksissa, joissa se voi auttaa varmistamaan ympäristövaikutusten arvioinnin laadun ja keräämään kaikki päätöksen kannalta tarpeelliset näkökohdat.

| 25. | suhtautuu kriittisesti ehdotukseen, jonka mukaan toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä 5 artiklan 2 kohdan a alakohta (tarvittavat päätökset ja lausunnot), c alakohta (menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto) sekä d alakohta (kohtuullisia vaihtoehtoja ehdotetulle hankkeelle ja sen erityisominaisuudet). |
| --- | --- |

25.

suhtautuu kriittisesti ehdotukseen, jonka mukaan toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä 5 artiklan 2 kohdan a alakohta (tarvittavat päätökset ja lausunnot), c alakohta (menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto) sekä d alakohta (kohtuullisia vaihtoehtoja ehdotetulle hankkeelle ja sen erityisominaisuudet).

G   
  Ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkean laadun takaaminen – 5 artiklan 3 kohta

| 26. | katsoo, että ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkea laadun takaamisvelvollisuuden täytyy kuulua hankkeen toteuttajalle. Jako raportin laatimisen laadun takaamisen ja raportin valvonnan laadun takaamisen välillä täytyy säilyttää; ensiksi mainittu on hankkeen toteuttajan tehtävä ja jälkimmäinen on toimivaltaisen viranomaisen tehtävä. Komitea myöntää kuitenkin, että raporttien laadun valvontaa on tehostettava, jotta voidaan varmistaa analyysien riippumattomuus hankkeen toteuttajasta. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkea laadun takaamisvelvollisuuden täytyy kuulua hankkeen toteuttajalle. Jako raportin laatimisen laadun takaamisen ja raportin valvonnan laadun takaamisen välillä täytyy säilyttää; ensiksi mainittu on hankkeen toteuttajan tehtävä ja jälkimmäinen on toimivaltaisen viranomaisen tehtävä. Komitea myöntää kuitenkin, että raporttien laadun valvontaa on tehostettava, jotta voidaan varmistaa analyysien riippumattomuus hankkeen toteuttajasta.

| 27. | katsoo, että yva-direktiivin tulisi kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa, paikallis- ja alueyhteisöissä laadittavien raporttien todentamiseksi. Olemassa oleviin järjestelmiin sisältyy yhteistyötä paitsi ulkoisten asiantuntijoiden ja kansallisista asiantuntijoista koostuvien komiteoiden kanssa, kuten Euroopan komission ehdotuksessa säädetään, myös muiden järjestelmien kanssa, kuten ”vanhoissa” jäsenvaltioissa, joissa raportit todennetaan sisäisesti toimivaltaisten viranomaisten tai ympäristöviranomaisten toimesta. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että yva-direktiivin tulisi kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa, paikallis- ja alueyhteisöissä laadittavien raporttien todentamiseksi. Olemassa oleviin järjestelmiin sisältyy yhteistyötä paitsi ulkoisten asiantuntijoiden ja kansallisista asiantuntijoista koostuvien komiteoiden kanssa, kuten Euroopan komission ehdotuksessa säädetään, myös muiden järjestelmien kanssa, kuten ”vanhoissa” jäsenvaltioissa, joissa raportit todennetaan sisäisesti toimivaltaisten viranomaisten tai ympäristöviranomaisten toimesta.

H   
  Julkiset kuulemismenettelyt – 6 ja 7 artikla

| 28. | pitää yva-direktiiviä keskeisenä välineenä, jolla varmistetaan kansalaisten osallistuminen paikallis- ja aluetasolla ja jonka avulla voidaan ottaa huomioon paikallinen tietous ja samalla todeta kustannuksiin ja kykyihin liittyvät seikat. Komitea on näin ollen tyytyväinen 6 artiklan 7 kohdassa kuulemiselle säädettyyn 30 päivän vähimmäisaikaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin voitava päättää tämän vähimmäisajan ylittävistä määräajoista. Muutoin menettely saattaisi pidentyä monien yritysten ja julkissektorilla toimivien hankkeiden toteuttajien kannalta ja aiheuttaa lisärasituksia, sillä on pelättävissä, että yleisö, jota asia koskee, vaatisi 6 artiklan 7 kohdassa säädetyn määräajan pidentämistä 60 päivästä aina enintään 90 päivään. Tällaiset enimmäismääräajat vaikeuttavat ympäristövaikutusten arvioinnin integrointia lupamenettelyyn ja ovat ristiriidassa suunnittelun nopeuttamisen tavoitteen kanssa. Määräajan asettamisella tavoiteltuun menettelyn nopeuttamiseen päästään paremmin eriytetyillä kansallisilla säännöksillä. |
| --- | --- |

28.

pitää yva-direktiiviä keskeisenä välineenä, jolla varmistetaan kansalaisten osallistuminen paikallis- ja aluetasolla ja jonka avulla voidaan ottaa huomioon paikallinen tietous ja samalla todeta kustannuksiin ja kykyihin liittyvät seikat. Komitea on näin ollen tyytyväinen 6 artiklan 7 kohdassa kuulemiselle säädettyyn 30 päivän vähimmäisaikaan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin voitava päättää tämän vähimmäisajan ylittävistä määräajoista. Muutoin menettely saattaisi pidentyä monien yritysten ja julkissektorilla toimivien hankkeiden toteuttajien kannalta ja aiheuttaa lisärasituksia, sillä on pelättävissä, että yleisö, jota asia koskee, vaatisi 6 artiklan 7 kohdassa säädetyn määräajan pidentämistä 60 päivästä aina enintään 90 päivään. Tällaiset enimmäismääräajat vaikeuttavat ympäristövaikutusten arvioinnin integrointia lupamenettelyyn ja ovat ristiriidassa suunnittelun nopeuttamisen tavoitteen kanssa. Määräajan asettamisella tavoiteltuun menettelyn nopeuttamiseen päästään paremmin eriytetyillä kansallisilla säännöksillä.

| 29. | ottaa huomioon kaikkien osapuolten edut ja periaatteen, jonka mukaan jokainen päätös tulisi tehdä ilman tarpeetonta viivytystä, ja ehdottaa, että otetaan käyttöön järkevät aikarajat tietojen antamiselle sekä päätöksentekoon valmistautumiselle. |
| --- | --- |

29.

ottaa huomioon kaikkien osapuolten edut ja periaatteen, jonka mukaan jokainen päätös tulisi tehdä ilman tarpeetonta viivytystä, ja ehdottaa, että otetaan käyttöön järkevät aikarajat tietojen antamiselle sekä päätöksentekoon valmistautumiselle.

I   
  Lupa hankkeen toteuttamiseen – 8 artikla

| 30. | korostaa, että 8 artiklan 1 kohdan uusien säännösten on oltava riittävän joustavia jäsenvaltioissa käytössä olevien eri yva-järjestelmien huomioonottamiseksi. Eräissä jäsenvaltioissa yva on ympäristöviranomaisten toteuttama erillinen menettely, kun taas muu viranomainen antaa – vasta kun hanke on hyväksytty yva-menettelyssä – luvan hankkeen toteuttamiseen, ja tällöin luvan täytyy vastata yva-menettelyn perusteella tehtyä päätöstä. Muissa jäsenvaltioissa yva-menettely on osa hankkeen toteuttamisen lupamenettelyä. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että 8 artiklan 1 kohdan uusien säännösten on oltava riittävän joustavia jäsenvaltioissa käytössä olevien eri yva-järjestelmien huomioonottamiseksi. Eräissä jäsenvaltioissa yva on ympäristöviranomaisten toteuttama erillinen menettely, kun taas muu viranomainen antaa – vasta kun hanke on hyväksytty yva-menettelyssä – luvan hankkeen toteuttamiseen, ja tällöin luvan täytyy vastata yva-menettelyn perusteella tehtyä päätöstä. Muissa jäsenvaltioissa yva-menettely on osa hankkeen toteuttamisen lupamenettelyä.

| 31. | kohdistaa huomiota esitettyyn kritiikkiin, jonka mukaan 8 artiklassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota eräissä jäsenvaltioissa käytössä olevaan yhdennettyyn järjestelmään, sillä nämä säännökset luovat uusia materiaalisia ennakkoedellytyksiä, mikä johtaa siihen, että EU:n lainsäädäntö on ristiriidassa tai päällekkäistä valtiollisen alakohtaisen lainsäädännön kanssa. Sen vuoksi näitä säännöksiä ei tulisi sisällyttää yva-direktiiviin, jonka katsotaan olevan pelkästään menettelyllinen. |
| --- | --- |

31.

kohdistaa huomiota esitettyyn kritiikkiin, jonka mukaan 8 artiklassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota eräissä jäsenvaltioissa käytössä olevaan yhdennettyyn järjestelmään, sillä nämä säännökset luovat uusia materiaalisia ennakkoedellytyksiä, mikä johtaa siihen, että EU:n lainsäädäntö on ristiriidassa tai päällekkäistä valtiollisen alakohtaisen lainsäädännön kanssa. Sen vuoksi näitä säännöksiä ei tulisi sisällyttää yva-direktiiviin, jonka katsotaan olevan pelkästään menettelyllinen.

| 32. | toteaa, että 8 artiklan 2 kohdan uusien säännösten kohdalla saattaa olla menettelyllisiä ongelmia. Niiden mukaan tilanteissa, joissa todetaan, että hankkeella tulee olemaan merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, toimivaltaisen viranomaisen on – yhteistyössä ympäristöasioista vastaavien viranomaisten ja hankkeen toteuttajan kanssa – tarkasteltava, olisiko ympäristöraporttia tarkistettava ja hanketta muutettava ja tarvitaanko ylimääräisiä rajoittamis- ja korvaamistoimia. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että 8 artiklan 2 kohdan uusien säännösten kohdalla saattaa olla menettelyllisiä ongelmia. Niiden mukaan tilanteissa, joissa todetaan, että hankkeella tulee olemaan merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, toimivaltaisen viranomaisen on – yhteistyössä ympäristöasioista vastaavien viranomaisten ja hankkeen toteuttajan kanssa – tarkasteltava, olisiko ympäristöraporttia tarkistettava ja hanketta muutettava ja tarvitaanko ylimääräisiä rajoittamis- ja korvaamistoimia.

| 33. | kiinnittää huomiota siihen, että lupamenettelyn pitkän keston säilyttäminen aiheuttaisi todellisen riskin, että muutettavaksi ehdotettua direktiivin 8 artiklan 4 kohtaa sovellettaisiin useammin. Kohdan mukaan ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne. |
| --- | --- |

33.

kiinnittää huomiota siihen, että lupamenettelyn pitkän keston säilyttäminen aiheuttaisi todellisen riskin, että muutettavaksi ehdotettua direktiivin 8 artiklan 4 kohtaa sovellettaisiin useammin. Kohdan mukaan ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne.

| 34. | suosittaa, että direktiivissä määritettäisiin yva-arvion voimassaoloaika sen laadun parantamiseksi ja näin ollen sen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

34.

suosittaa, että direktiivissä määritettäisiin yva-arvion voimassaoloaika sen laadun parantamiseksi ja näin ollen sen tehostamiseksi.

| 35. | suhtautuu kriittisesti sitovien aikarajojen asettamiseen ympäristövaikutusten arvioinnin päätökseen saattamiselle (8 artiklan 3 kohta). Monelle yritykselle ja julkissektorilla toimiville hankkeiden toteuttajille se voi merkitä asian perusteetonta pitkittämistä. 8 artiklan 3 kohdan säännöksessä ei myöskään oteta riittävästi huomioon sitä, että etenkin suurissa infrastruktuurihankkeissa on toteutettava laajoja ja aikaa vieviä arviointeja, joiden vaadittua laatua ei voida taata käytettävissä olevassa ajassa. Etenkin ehdotuksen johdanto-osan 22 kappaleen osalta on pelättävissä, että tietyn määräajan asettaminen saattaa vaarantaa korkeat ympäristönsuojelustandardit, mikä saattaa heikentää myös oikeusvarmuutta. Määräaikojen asettamisella tavoiteltu menettelyn nopeuttaminen voidaan paremminkin toteuttaa eriytetyin kansallisin säädöksin. |
| --- | --- |

35.

suhtautuu kriittisesti sitovien aikarajojen asettamiseen ympäristövaikutusten arvioinnin päätökseen saattamiselle (8 artiklan 3 kohta). Monelle yritykselle ja julkissektorilla toimiville hankkeiden toteuttajille se voi merkitä asian perusteetonta pitkittämistä. 8 artiklan 3 kohdan säännöksessä ei myöskään oteta riittävästi huomioon sitä, että etenkin suurissa infrastruktuurihankkeissa on toteutettava laajoja ja aikaa vieviä arviointeja, joiden vaadittua laatua ei voida taata käytettävissä olevassa ajassa. Etenkin ehdotuksen johdanto-osan 22 kappaleen osalta on pelättävissä, että tietyn määräajan asettaminen saattaa vaarantaa korkeat ympäristönsuojelustandardit, mikä saattaa heikentää myös oikeusvarmuutta. Määräaikojen asettamisella tavoiteltu menettelyn nopeuttaminen voidaan paremminkin toteuttaa eriytetyin kansallisin säädöksin.

J   
  Merkittävien haitallisten ympäristövaikutusten ja rajoittamis- ja korvaamistoimien seuranta (8 artiklan 2 kohta ja 9 artikla, liite IV)

| 36. | kehottaa yhtenäistämään ehdotuksessa käytettyä korvaamistoimia koskevaa terminologiaa (esimerkiksi ”korvaamistoimet” 8 artiklan 2 kohdassa ja ”toimista, joilla voidaan [– –] poistaa ne” 9 artiklassa ja liitteessä IV). |
| --- | --- |

36.

kehottaa yhtenäistämään ehdotuksessa käytettyä korvaamistoimia koskevaa terminologiaa (esimerkiksi ”korvaamistoimet” 8 artiklan 2 kohdassa ja ”toimista, joilla voidaan [– –] poistaa ne” 9 artiklassa ja liitteessä IV).

| 37. | varoittaa jättämästä merkittävien ympäristövaikutusten ja niiden korvaamisen ja rajoittamisen tarkan analyysin tarvetta sekä ennalta ehkäisyn ja varovaisuuden periaatteita seurannan varjoon. Se tarkoittaa, että epävarmuus huomattavasta osasta suunnitellun hankkeen vaikutuksia ei saisi johtaa tilanteeseen, jossa rajoittamis- ja korvaamistoimien etsimisen sijasta sallitaan hankkeen toteuttaminen velvoittaen vain seurantaan; muutettaessa hanketta uudelleen se voisi aiheuttaa vaikeuksia sen tuottamien ympäristövaikutuksen vuoksi. 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan säännökseen on suhtauduttava kriittisesti. Sen mukaan on tarkoitus seurata rajoittamis- ja korvaamistoimien toteuttamista ja tehokkuutta, mikä on loppujen lopuksi valvontaa. Tässä yhteydessä ei ole selvää, miksi lupaviranomaisen olisi määrättävä toimet, joilla seurataan merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, jos se on vakuuttunut suunniteltujen rajoittamis- ja korvaamistoimien tehokkuudesta, sillä käytännössä tästä on jo riittävästi kokemusta. Velvoite poikkeuksetta toteutettavaan valvontaan vaikuttaa suhteettomalta ja rasittaisi kohtuuttomasti hankkeiden toteuttajia. Yleensä lupaviranomaiset voivat arvioida vain yksittäistapauksissa, onko haitallisten ympäristövaikutusten seuranta välttämätöntä. |
| --- | --- |

37.

varoittaa jättämästä merkittävien ympäristövaikutusten ja niiden korvaamisen ja rajoittamisen tarkan analyysin tarvetta sekä ennalta ehkäisyn ja varovaisuuden periaatteita seurannan varjoon. Se tarkoittaa, että epävarmuus huomattavasta osasta suunnitellun hankkeen vaikutuksia ei saisi johtaa tilanteeseen, jossa rajoittamis- ja korvaamistoimien etsimisen sijasta sallitaan hankkeen toteuttaminen velvoittaen vain seurantaan; muutettaessa hanketta uudelleen se voisi aiheuttaa vaikeuksia sen tuottamien ympäristövaikutuksen vuoksi. 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan säännökseen on suhtauduttava kriittisesti. Sen mukaan on tarkoitus seurata rajoittamis- ja korvaamistoimien toteuttamista ja tehokkuutta, mikä on loppujen lopuksi valvontaa. Tässä yhteydessä ei ole selvää, miksi lupaviranomaisen olisi määrättävä toimet, joilla seurataan merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, jos se on vakuuttunut suunniteltujen rajoittamis- ja korvaamistoimien tehokkuudesta, sillä käytännössä tästä on jo riittävästi kokemusta. Velvoite poikkeuksetta toteutettavaan valvontaan vaikuttaa suhteettomalta ja rasittaisi kohtuuttomasti hankkeiden toteuttajia. Yleensä lupaviranomaiset voivat arvioida vain yksittäistapauksissa, onko haitallisten ympäristövaikutusten seuranta välttämätöntä.

K   
  Direktiivin täytäntöönpanon seuranta jäsenvaltioissa – 12 artiklan 2 kohta

| 38. | panee merkille esitetyn kritiikin, joka koskee jäsenvaltioille ja paikallis- ja alueviranomaisille ehdotuksen 12 artiklan 2 kohdan nojalla aiheutettavaa hallinnollista lisärasitetta. Se johtuu Euroopan komission vaatimuksesta kerätä ja välittää uusia tietoja direktiivin täytäntöönpanon seurannan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

38.

panee merkille esitetyn kritiikin, joka koskee jäsenvaltioille ja paikallis- ja alueviranomaisille ehdotuksen 12 artiklan 2 kohdan nojalla aiheutettavaa hallinnollista lisärasitetta. Se johtuu Euroopan komission vaatimuksesta kerätä ja välittää uusia tietoja direktiivin täytäntöönpanon seurannan varmistamiseksi.

L   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä liitteen II.A, III ja IV osalta – 12 a artikla

| 39. | vastustaa sitä, että Euroopan komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä liitteen II.A, III ja IV osalta, jotta ne on helpompi mukauttaa tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisiksi. Komitea katsoo, että kaikki liitteet tulisi hyväksyä tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä, koska ne liittyvät läheisesti direktiivissä säänneltäviin yva-menettelyn vaatimuksiin. |
| --- | --- |

39.

vastustaa sitä, että Euroopan komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä liitteen II.A, III ja IV osalta, jotta ne on helpompi mukauttaa tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisiksi. Komitea katsoo, että kaikki liitteet tulisi hyväksyä tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä, koska ne liittyvät läheisesti direktiivissä säänneltäviin yva-menettelyn vaatimuksiin.

M   
  Siirtymäsäännökset

| 40. | kehottaa laatimaan 3 artiklan siirtymäsäännökset siten, että pitkälle vietyjen hankkeiden yva on saatettava päätökseen nykyisen yva-direktiivin säännösten mukaisesti. Näin voisi olla esimerkiksi silloin, kun 5 artiklan mukainen ympäristöraportti on jo laadittu tai hanke on jo julkistettu. |
| --- | --- |

40.

kehottaa laatimaan 3 artiklan siirtymäsäännökset siten, että pitkälle vietyjen hankkeiden yva on saatettava päätökseen nykyisen yva-direktiivin säännösten mukaisesti. Näin voisi olla esimerkiksi silloin, kun 5 artiklan mukainen ympäristöraportti on jo laadittu tai hanke on jo julkistettu.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Yva-direktiivin 2 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Hankkeisiin, joissa velvoite tehdä ympäristövaikutusten arviointeja johtuu samanaikaisesti sekä tästä direktiivistä että unionin muusta lainsäädännöstä, sovelletaan yhteensovitettuja tai yhteisiä menettelyitä, jotka täyttävät asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä asetetut vaatimukset. | 3.   Hankkeisiin, joissa velvoite tehdä ympäristövaikutusten arviointeja johtuu samanaikaisesti sekä tästä direktiivistä että unionin muusta lainsäädännöstä, sovelletaan
  voidaan soveltaa yhteensovitettuja tai yhteisiä menettelyitä, jotka täyttävät asiaa koskevassa
  seuraavassa unionin lainsäädännössä asetetut vaatimukset: teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi, luontotyyppidirektiivi, vesipuite-direktiivi, meristrategiapuitedirektiivi ja rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi. |
| [– –] | [– –] |
| Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden lupamenettelyn helpottamisesta. | Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden
  ympäristövaikutusten arvioinnin helpottamisesta, ja tämä viranomainen voi olla hankkeille luvan myöntävä viranomainen
  lupamenettelyn helpottamisesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Hankkeisiin, joissa velvoite tehdä ympäristövaikutusten arviointeja johtuu samanaikaisesti sekä tästä direktiivistä että unionin muusta lainsäädännöstä, sovelletaan yhteensovitettuja tai yhteisiä menettelyitä, jotka täyttävät asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä asetetut vaatimukset.

3.   Hankkeisiin, joissa velvoite tehdä ympäristövaikutusten arviointeja johtuu samanaikaisesti sekä tästä direktiivistä että unionin muusta lainsäädännöstä, sovelletaan
  voidaan soveltaa yhteensovitettuja tai yhteisiä menettelyitä, jotka täyttävät asiaa koskevassa
  seuraavassa unionin lainsäädännössä asetetut vaatimukset: teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi, luontotyyppidirektiivi, vesipuite-direktiivi, meristrategiapuitedirektiivi ja rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi.

[– –]

[– –]

Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden lupamenettelyn helpottamisesta.

Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomainen, joka vastaa yksittäisten hankkeiden
  ympäristövaikutusten arvioinnin helpottamisesta, ja tämä viranomainen voi olla hankkeille luvan myöntävä viranomainen
  lupamenettelyn helpottamisesta.

Perustelu

Yhteensovitetun tai yhteisen menettelyn tulisi olla vapaaehtoinen eikä pakollinen. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi tulee määrittää myös, mihin unionitasoisiin säädöksiin tätä säännöstä sovellettaisiin. Tämä ehdotettu muutos perustuu siihen, että eräissä jäsenvaltioissa tulee olemaan hyvin vaikea täyttää tällaisia vaatimuksia, koska tähän prosessiin osallistuvien viranomaisten eri elimillä on erityinen hierarkia ja omat toimivaltuutensa.

Muutosehdotus 2

Yva-direktiivin 3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ympäristövaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan tarkoituksenmukaisella tavalla kussakin yksittäistapauksessa ja 4–11 artiklan mukaisesti hankkeen merkittävät suorat ja välilliset vaikutukset | Ympäristövaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan tarkoituksenmukaisella tavalla kussakin yksittäistapauksessa ja 4–11 artiklan mukaisesti hankkeen merkittävät suorat ja välilliset vaikutukset |
| a) | väestöön, ihmisten terveyteen ja luonnon monimuotoisuuteen, erityisesti niihin lajeihin ja luontotyyppeihin, jotka on suojeltu neuvoston direktiivin 92/43/ETY (*) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EC (**) nojalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ympäristövaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan tarkoituksenmukaisella tavalla kussakin yksittäistapauksessa ja 4–11 artiklan mukaisesti hankkeen merkittävät suorat ja välilliset vaikutukset

Ympäristövaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan tarkoituksenmukaisella tavalla kussakin yksittäistapauksessa ja 4–11 artiklan mukaisesti hankkeen merkittävät suorat ja välilliset vaikutukset

a)

väestöön, ihmisten terveyteen ja luonnon monimuotoisuuteen, erityisesti niihin lajeihin ja luontotyyppeihin, jotka on suojeltu neuvoston direktiivin 92/43/ETY (*) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EC (**) nojalla;

| a) | väestöön, ihmisten terveyteen ja luonnon monimuotoisuuteen, erityisesti niihin lajeihin ja luontotyyppeihin, jotka on suojeltu neuvoston direktiivin 92/43/ETY (*) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EC (**) nojalla; |
| --- | --- |

a)

väestöön, ihmisten terveyteen ja luonnon monimuotoisuuteen, erityisesti niihin lajeihin ja luontotyyppeihin, jotka on suojeltu neuvoston direktiivin 92/43/ETY (*) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EC (**) nojalla;

| b) | maa-alaan, maaperään, vesistöihin, ilmaan ja ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

b)

maa-alaan, maaperään, vesistöihin, ilmaan ja ilmastonmuutokseen;

| b) | maa-alaan, maaperään, vesistöihin, ilmaan ja ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

b)

maa-alaan, maaperään, vesistöihin, ilmaan ja ilmastonmuutokseen;

| c) | aineelliseen omaisuuteen, kulttuuriperintöön sekä maisemaan; |
| --- | --- |

c)

aineelliseen omaisuuteen, kulttuuriperintöön sekä maisemaan;

| c) | aineelliseen omaisuuteen ympäristötekijöille altistumisen mukaisesti, kulttuuriperintöön sekä maisemaan; |
| --- | --- |

c)

aineelliseen omaisuuteen ympäristötekijöille altistumisen mukaisesti, kulttuuriperintöön sekä maisemaan;

| d) | edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden vuorovaikutukseen; |
| --- | --- |

d)

edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden vuorovaikutukseen;

| d) | edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden vuorovaikutukseen; |
| --- | --- |

d)

edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden vuorovaikutukseen;

| e) | edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden altistumiseen, herkkyyteen ja sietokykyyn luonnonkatastrofiriskien ja ihmisen toiminnan aiheuttamien riskien suhteen. |
| --- | --- |

e)

edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden altistumiseen, herkkyyteen ja sietokykyyn luonnonkatastrofiriskien ja ihmisen toiminnan aiheuttamien riskien suhteen.

| e) | edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden altistumiseen, herkkyyteen ja sietokykyyn luonnonkatastrofiriskien ja ihmisen toiminnan aiheuttamien riskien suhteen. |
| --- | --- |

e)

edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden altistumiseen, herkkyyteen ja sietokykyyn luonnonkatastrofiriskien ja ihmisen toiminnan aiheuttamien riskien suhteen.

Muutosehdotus 3

Yva-direktiivin 5 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä 5–10 artiklan mukaisesti, hankkeen toteuttajan on laadittava ympäristöraportti. Ympäristöraportin on perustuttava tämän artiklan 2 kohdan nojalla tehtävään päätökseen ja sisällettävä tiedot, joita voidaan kohtuudella vaatia, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ehdotetun hankkeen ympäristövaikutuksista, ottaen huomioon nykytietämys ja arviointimenetelmät, hankkeen ominaispiirteet, hankkeen tekniset valmiudet ja toteutuspaikka, mahdolliset vaikutukset, ehdotetun hankkeen vaihtoehdot ja se, missä määrin tiettyjä näkökohtia (myös vaihtoehtoja) voidaan tarkoituksenmukaisemmin arvioida eri tasoilla (myös suunnittelutasolla) tai muiden arviointivaatimusten perusteella. Yksityiskohtainen luettelo ympäristöraportissa annettavista tiedoista on liitteessä IV. | 1.   Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä 5–10 artiklan mukaisesti, hankkeen toteuttajan on laadittava ympäristöraportti. Ympäristöraportin on perustuttava liitteessä IV mainittuihin seikkoihin ja tarvittaessa tämän artiklan 2 kohdan nojalla tehtävään päätökseen ja sisällettävä tiedot, joita voidaan kohtuudella vaatia, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ehdotetun hankkeen ympäristövaikutuksista, ottaen huomioon nykytietämys ja arviointimenetelmät, hankkeen ominaispiirteet, hankkeen tekniset valmiudet ja toteutuspaikka, mahdolliset vaikutukset, ehdotetun hankkeen vaihtoehdot ja se, missä määrin tiettyjä näkökohtia (myös vaihtoehtoja) voidaan tarkoituksenmukaisemmin arvioida eri tasoilla (myös suunnittelutasolla) tai muiden arviointivaatimusten perusteella. Yksityiskohtainen luettelo ympäristöraportissa annettavista tiedoista on liitteessä IV. |
| 2.   Kuultuaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja hankkeen toteuttajaa toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä niiden tietojen laajuus ja tarkkuus, jotka hankkeen toteuttajan on sisällytettävä ympäristöraporttiin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Sen on erityisesti määriteltävä | 2.   Kuultuaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja hankkeen toteuttajaa toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä
  Ennen kuin toimivaltainen viranomainen ottaa kantaa ympäristöarviointiin, se voi määritellä niiden tietojen laajuuden
  s ja tarkkuuden
  s, jotka hankkeen toteuttajan on sisällytettävä ympäristöraporttiin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun se on ensin kuullut 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja tarvittaessa hankkeen toteuttajaa. Sen on erityisesti määriteltävä |
| a) | tarvittavat päätökset ja lausunnot; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä 5–10 artiklan mukaisesti, hankkeen toteuttajan on laadittava ympäristöraportti. Ympäristöraportin on perustuttava tämän artiklan 2 kohdan nojalla tehtävään päätökseen ja sisällettävä tiedot, joita voidaan kohtuudella vaatia, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ehdotetun hankkeen ympäristövaikutuksista, ottaen huomioon nykytietämys ja arviointimenetelmät, hankkeen ominaispiirteet, hankkeen tekniset valmiudet ja toteutuspaikka, mahdolliset vaikutukset, ehdotetun hankkeen vaihtoehdot ja se, missä määrin tiettyjä näkökohtia (myös vaihtoehtoja) voidaan tarkoituksenmukaisemmin arvioida eri tasoilla (myös suunnittelutasolla) tai muiden arviointivaatimusten perusteella. Yksityiskohtainen luettelo ympäristöraportissa annettavista tiedoista on liitteessä IV.

1.   Kun ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä 5–10 artiklan mukaisesti, hankkeen toteuttajan on laadittava ympäristöraportti. Ympäristöraportin on perustuttava liitteessä IV mainittuihin seikkoihin ja tarvittaessa tämän artiklan 2 kohdan nojalla tehtävään päätökseen ja sisällettävä tiedot, joita voidaan kohtuudella vaatia, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ehdotetun hankkeen ympäristövaikutuksista, ottaen huomioon nykytietämys ja arviointimenetelmät, hankkeen ominaispiirteet, hankkeen tekniset valmiudet ja toteutuspaikka, mahdolliset vaikutukset, ehdotetun hankkeen vaihtoehdot ja se, missä määrin tiettyjä näkökohtia (myös vaihtoehtoja) voidaan tarkoituksenmukaisemmin arvioida eri tasoilla (myös suunnittelutasolla) tai muiden arviointivaatimusten perusteella. Yksityiskohtainen luettelo ympäristöraportissa annettavista tiedoista on liitteessä IV.

2.   Kuultuaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja hankkeen toteuttajaa toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä niiden tietojen laajuus ja tarkkuus, jotka hankkeen toteuttajan on sisällytettävä ympäristöraporttiin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Sen on erityisesti määriteltävä

2.   Kuultuaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja hankkeen toteuttajaa toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä
  Ennen kuin toimivaltainen viranomainen ottaa kantaa ympäristöarviointiin, se voi määritellä niiden tietojen laajuuden
  s ja tarkkuuden
  s, jotka hankkeen toteuttajan on sisällytettävä ympäristöraporttiin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun se on ensin kuullut 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja viranomaisia ja tarvittaessa hankkeen toteuttajaa. Sen on erityisesti määriteltävä

a)

tarvittavat päätökset ja lausunnot;

| a) | tarvittavat päätökset ja lausunnot; |
| --- | --- |

a)

| b) | viranomainen ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee; |
| --- | --- |

b)

viranomainen ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee;

| b
  a) | viranomainen ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee; |
| --- | --- |

b
  a)

viranomainen ja yleisö, jota asia todennäköisesti koskee;

| c) | menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto; |
| --- | --- |

c)

menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto;

| c) | menettelyn yksittäiset vaiheet ja niiden kesto; |
| --- | --- |

c)

| d) | kohtuullisia vaihtoehtoja ehdotetulle hankkeelle ja sen erityisominaisuudet; |
| --- | --- |

d)

kohtuullisia vaihtoehtoja ehdotetulle hankkeelle ja sen erityisominaisuudet;

| d) | kohtuullisia vaihtoehtoja ehdotetulle hankkeelle ja sen erityisominaisuudet; |
| --- | --- |

d)

| e) | ne 3 artiklassa tarkoitetut ympäristötekijät, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

e)

ne 3 artiklassa tarkoitetut ympäristötekijät, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia;

| e
  b) | ne 3 artiklassa tarkoitetut ympäristötekijät, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

e
  b)

ne 3 artiklassa tarkoitetut ympäristötekijät, joihin todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia;

| f) | tietyn hankkeen tai hanketyypin erityisominaisuuksista annettavat tiedot; |
| --- | --- |

f)

tietyn hankkeen tai hanketyypin erityisominaisuuksista annettavat tiedot;

| f
  c) | tietyn hankkeen tai hanketyypin erityisominaisuuksista annettavat tiedot; |
| --- | --- |

f
  c)

tietyn hankkeen tai hanketyypin erityisominaisuuksista annettavat tiedot;

| g) | saatavilla olevat tiedot ja tietämys, jotka on saatu muilla päätöksenteon tasoilla tai unionin muun lainsäädännön välityksellä, ja käytettävät arviointimenetelmät. |
| --- | --- |

g)

saatavilla olevat tiedot ja tietämys, jotka on saatu muilla päätöksenteon tasoilla tai unionin muun lainsäädännön välityksellä, ja käytettävät arviointimenetelmät.

| g
  d) | saatavilla olevat tiedot ja tietämys, jotka on saatu muilla päätöksenteon tasoilla tai unionin muun lainsäädännön välityksellä, ja käytettävät arviointimenetelmät. |
| --- | --- |

g
  d)

saatavilla olevat tiedot ja tietämys, jotka on saatu muilla päätöksenteon tasoilla tai unionin muun lainsäädännön välityksellä, ja käytettävät arviointimenetelmät.

Toimivaltainen viranomainen voi määritellä nämä seikat joko hankkeen toteuttajan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan missä tahansa vaiheessa arviointiprosessia huomatessaan puutteita alakohdassa a, b, c tai d mainituissa tiedoissa.

[– –]

[– –]

Perustelu

Hankittavia päätöksiä ja lausuntoja sekä menettelyn eri vaiheita ja niiden kestoa koskevat kysymykset tulisi määritellä jäsenvaltioiden prosessioikeudessa. Ei ole myöskään viranomaisten tehtävä määritellä vaihtoehtoja hankkeille. Tämän vuoksi on ehdottomasti torjuttava tällainen suunnittelua ja hankkeen kehittämistä koskevan vastuun siirtäminen hankkeiden toteuttajalta viranomaisille.

Muutosehdotus 4

Yva-direktiivin 5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkean laadun takaamiseksi | 3.   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkean laadun takaamiseksi |
| a) | hankkeen toteuttajan on varmistettava, että ympäristöraportin laatii akkreditoitu ja teknisesti pätevä asiantuntija, tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkean laadun takaamiseksi

3.   Edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ympäristöraporttien tietojen täydellisyyden ja riittävän korkean laadun takaamiseksi

a)

hankkeen toteuttajan on varmistettava, että ympäristöraportin laatii akkreditoitu ja teknisesti pätevä asiantuntija, tai

| a) | hankkeen toteuttajan on varmistettava, että ympäristöraportin laatii akkreditoitu ja teknisesti pätevä ulkoinen tai sisäinen asiantuntija, tai ympäristöviranomainen, tai |
| --- | --- |

a)

hankkeen toteuttajan on varmistettava, että ympäristöraportin laatii akkreditoitu ja teknisesti pätevä ulkoinen tai sisäinen asiantuntija, tai ympäristöviranomainen, tai

| b) | toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ympäristöraportin todentaa akkreditoitu ja teknisesti pätevä asiantuntija ja/tai kansallisista asiantuntijoista koostuva komitea. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ympäristöraportin todentaa akkreditoitu ja teknisesti pätevä asiantuntija ja/tai kansallisista asiantuntijoista koostuva komitea.

| b) | toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ympäristöraportin todentaa akkreditoitu ja teknisesti pätevä ulkoinen tai sisäinen asiantuntija, ympäristöviranomainen ja/tai kansallisista asiantuntijoista koostuva komitea. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että ympäristöraportin todentaa akkreditoitu ja teknisesti pätevä ulkoinen tai sisäinen asiantuntija, ympäristöviranomainen ja/tai kansallisista asiantuntijoista koostuva komitea.

[– –]

[– –]

Perustelu

Yva-direktiivin tulisi kattaa erilaiset menettelyt näiden jäsenvaltioissa, alueilla ja kunnissa laadittavien raporttien todentamiseksi. Olemassa oleviin järjestelmiin sisältyy yhteistyötä paitsi ulkoisten asiantuntijoiden ja kansallisista asiantuntijoista koostuvien komiteoiden kanssa, myös muiden järjestelmien kanssa, kuten jäsenvaltioissa, joissa toimivaltaiset viranomaiset tai ympäristöviranomaisten todentavat raportit sisäisesti. Ehdotetulla muotoilulla ilmaistaan, että sekä hankkeen toteuttajan että toimivaltaisen viranomaisen olisi varmistettava, että ympäristöraportin todentaa pätevä taho.

Muutosehdotus 5

Yva-direktiivin 8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kuulemisten tulokset ja 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot on otettava huomioon lupamenettelyssä. Tästä syystä luvan myöntämispäätöksen on sisällettävä | 1.   Kuulemisten tulokset ja 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot on otettava huomioon lupamenettelyssä. Tästä syystä luvan myöntämispäätöksen on sisällettävä lisäksi |
| [– –] | [– –] |
| d) | [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kuulemisten tulokset ja 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot on otettava huomioon lupamenettelyssä. Tästä syystä luvan myöntämispäätöksen on sisällettävä

1.   Kuulemisten tulokset ja 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot on otettava huomioon lupamenettelyssä. Tästä syystä luvan myöntämispäätöksen on sisällettävä lisäksi

[– –]

[– –]

d)

[– –]

| d) | [– –] |
| --- | --- |

d)

[– –]

Edellä mainitut edellytykset katsotaan täyttyneiksi, kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti menettelyn tämän direktiivin tavoitteen täyttämiseksi ja ympäristövaikutusten arvioinnin päättymisen jälkeen tehtyyn päätökseen sisältyy alakohdassa a–d mainitut tiedot sekä on määritetty säännöt kohdassa 4 asetetun vaatimuksen täyttämiseksi.

[– –]

[– –]

Perustelu

8 artiklan 1 kohdassa ei oteta riittävästi huomioon jäsenvaltioissa käytössä olevia eri yva-järjestelmiä. Eräissä jäsenvaltioissa yva on ympäristöviranomaisten toteuttama erillinen menettely, kun taas muu viranomainen antaa – vasta kun hanke on hyväksytty yva-menettelyssä – luvan hankkeen toteuttamiseen, ja tällöin luvan täytyy vastata yva-menettelyn perusteella tehtyä päätöstä. Muissa jäsenvaltioissa yva-menettely on osa hankkeen toteuttamisen lupamenettelyä.

Muutosehdotus 6

Yva-direktiivin 8 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne. | Ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne.


  Yva-arvion voimassaoloaika on neljä vuotta. Mikäli todetaan, että ympäristöraportin tiedot ovat ajantasaiset, toimivaltainen viranomainen pidentää tätä aikaa kahdella vuodella. Mikäli todetaan, että ympäristöraportin tiedot eivät ole ajantasaiset, toimivaltainen viranomainen kehottaa hankkeen toteuttajaa täydentämään raporttia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne.

Ennen luvan myöntämis- tai epäämispäätöksen tekemistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, ovatko 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ympäristöraportin tiedot ajantasaiset; tämä koskee erityisesti tietoja toimista, joilla pyritään torjumaan mahdolliset merkittävät haittavaikutukset, vähentämään niitä ja, jos mahdollista, poistamaan ne.

Yva-arvion voimassaoloaika on neljä vuotta. Mikäli todetaan, että ympäristöraportin tiedot ovat ajantasaiset, toimivaltainen viranomainen pidentää tätä aikaa kahdella vuodella. Mikäli todetaan, että ympäristöraportin tiedot eivät ole ajantasaiset, toimivaltainen viranomainen kehottaa hankkeen toteuttajaa täydentämään raporttia.

Perustelu

Toimivaltainen viranomainen voi menettelyn monessa vaiheessa pyytää hankkeen toteuttajalta tarvittavia tietoja ja yksityiskohtien täydentämistä, kun se katsoo, että ympäristöraportin tiedot eivät ole ajantasaiset. Arvion laadun parantamiseksi ja näin ollen sen tulosten tehostamiseksi paras ratkaisu on yva-arvion voimassaoloajan määrittäminen.

Muutosehdotus 7

Yva-direktiivin 11 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä, mikä muodostaa riittävän edun ja oikeuden heikentymisen, tavoitteenaan antaa yleisölle, jota asia koskee, laaja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla riittävä. Niillä katsotaan myös olevan oikeuksia, joita on mahdollista loukata tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. | 3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä, mikä muodostaa riittävän edun ja oikeuden heikentymisen, tavoitteenaan antaa yleisölle, jota asia koskee, laaja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttävät
  ien valtioista riippumattomat
  ien järjestöt
  jen edun katsotaan olevan
  voivat lähtökohtaisesti nostaa kanteen tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan
  ssa
  nojalla
  tarkoitetulla tavalla riittävä. Niillä katsotaan myös olevan oikeuksia, joita on mahdollista loukata tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä, mikä muodostaa riittävän edun ja oikeuden heikentymisen, tavoitteenaan antaa yleisölle, jota asia koskee, laaja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttävien valtioista riippumattomien järjestöjen edun katsotaan olevan tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla riittävä. Niillä katsotaan myös olevan oikeuksia, joita on mahdollista loukata tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

3.   Jäsenvaltioiden on määritettävä, mikä muodostaa riittävän edun ja oikeuden heikentymisen, tavoitteenaan antaa yleisölle, jota asia koskee, laaja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttävät
  ien valtioista riippumattomat
  ien järjestöt
  jen edun katsotaan olevan
  voivat lähtökohtaisesti nostaa kanteen tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan
  ssa
  nojalla
  tarkoitetulla tavalla riittävä. Niillä katsotaan myös olevan oikeuksia, joita on mahdollista loukata tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Perustelu

Muutoksen tarkoituksena on antaa kaikille jäsenvaltiossa tunnustetuille valtiovallasta riippumattomille organisaatioille oikeus nostaa kanne.

Muutosehdotus 8

Yva-direktiivin 2 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on joka kuudes vuosi direktiivin XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta päivästä ilmoitettava komissiolle erityisesti | 2.   Jäsenvaltioiden on joka kuudes vuosi direktiivin XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta päivästä ilmoitettava komissiolle erityisesti |
| [– –] | [– –] |
| f) | ympäristövaikutusten arviointimenettelyn keskimääräiset kustannukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltioiden on joka kuudes vuosi direktiivin XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta päivästä ilmoitettava komissiolle erityisesti

2.   Jäsenvaltioiden on joka kuudes vuosi direktiivin XXX [OPOCE please introduce the no of this Directive] 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta päivästä ilmoitettava komissiolle erityisesti

[– –]

[– –]

f)

ympäristövaikutusten arviointimenettelyn keskimääräiset kustannukset.

| f) | ympäristövaikutusten arviointimenettelyn keskimääräiset kustannukset, silloin kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

f)

ympäristövaikutusten arviointimenettelyn keskimääräiset kustannukset, silloin kun se on mahdollista.

Perustelu

Ympäristövaikutusten arviointimenettelyn kustannuksiin liittyvät tiedot kuuluvat suojattuihin tietoihin, minkä vuoksi ympäristövaikutusten arviointimenettelyn keskimääräisten kustannusten ilmoittaminen ei ole aina mahdollista.

Muutosehdotus 9

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hankkeisiin, joille on haettu lupaa ennen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivää ja joille ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia ennen mainittua päivää, sovelletaan direktiivin 2011/92/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, 3–11 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita. | Hankkeisiin, joille on haettu lupaa ennen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivää ja joille ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia ennen mainittua päivää, joista ei ole laadittu 5 artiklan mukaista ympäristöraporttia ja joita ei ole vielä julkistettu, sovelletaan direktiivin 2011/92/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, 3–11 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hankkeisiin, joille on haettu lupaa ennen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivää ja joille ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia ennen mainittua päivää, sovelletaan direktiivin 2011/92/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, 3–11 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita.

Hankkeisiin, joille on haettu lupaa ennen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivää ja joille ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia ennen mainittua päivää, joista ei ole laadittu 5 artiklan mukaista ympäristöraporttia ja joita ei ole vielä julkistettu, sovelletaan direktiivin 2011/92/EU, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, 3–11 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita.

Perustelu

3 artiklan mukaan hankkeisiin, joiden osalta ympäristövaikutusten arviointia ei ole saatettu päätökseen ennen tämän direktiivin täytäntöönpanon määräaikaa, sovelletaan aina muutetun direktiivin säännöksiä riippumatta menettelyvaiheesta. Tällainen siirtymäsäännös johtaisi monissa tapauksissa menettelyvaiheiden toistamiseen ja siten hankkeiden toteuttajille ja viranomaisille koituviin huomattaviin kustannuksiin. Tämä olisi suhteetonta, sillä kyse ei ole hankkeista, joihin sovelletaan uutta yva-velvoitetta vaan jotka ovat jo aiemmin kuuluneen yva-velvoitteen piiriin. Tämän vuoksi 3 artiklan siirtymäsäännös olisi muotoiltava siten, että edistyneessä menettelyvaiheessa olevien hankkeiden yva saatetaan päätökseen nykyisen yva-direktiivin säännösten mukaisesti.

Bryssel 30 päivänä toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 30.7.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 218/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 218/53

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma”

2013/C 218/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että uudessa toimintaohjelmassa on varmistettava, että ympäristövalinnat ovat etenkin paikallis- ja alueviranomaisten kannalta riittävän selkeitä ja ennakoitavia. |
| --- | --- |

—

painottaa, että uudessa toimintaohjelmassa on varmistettava, että ympäristövalinnat ovat etenkin paikallis- ja alueviranomaisten kannalta riittävän selkeitä ja ennakoitavia.

| — | korostaa, että ympäristön tilan ja kansanterveyden parantamiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, sääntelyvarmuuden luomiseksi sekä markkinavääristymien välttämiseksi on korjattava eräitä puutteita, vähennettävä jäsenvaltioiden välisiä eroja sekä pyrittävä ympäristölainsäädännön täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikilla hallintotasoilla. Tältä osin komitea suosittaa lausunnossa lukuisia konkreettisia toimia sisällytettäviksi seitsemänteen ympäristöä koskevaan toimintaohjelmaan. |
| --- | --- |

—

korostaa, että ympäristön tilan ja kansanterveyden parantamiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, sääntelyvarmuuden luomiseksi sekä markkinavääristymien välttämiseksi on korjattava eräitä puutteita, vähennettävä jäsenvaltioiden välisiä eroja sekä pyrittävä ympäristölainsäädännön täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikilla hallintotasoilla. Tältä osin komitea suosittaa lausunnossa lukuisia konkreettisia toimia sisällytettäviksi seitsemänteen ympäristöä koskevaan toimintaohjelmaan.

| — | tähdentää asianmukaisten vaikutustenarviointien merkitystä EU:n ympäristölainsäädäntöä tarkistettaessa ja uusia säädöksiä laadittaessa ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan jäsenvaltioiden käytännön kokemukset todennettavasti ja todistettavasti huomioon. |
| --- | --- |

—

tähdentää asianmukaisten vaikutustenarviointien merkitystä EU:n ympäristölainsäädäntöä tarkistettaessa ja uusia säädöksiä laadittaessa ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan jäsenvaltioiden käytännön kokemukset todennettavasti ja todistettavasti huomioon.

| — | kehottaa mukauttamaan EU:n alakohtaista ympäristölainsäädäntöä koskevat politiikat (EU:n raja-arvot) EU:n päästöpolitiikkaan (ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka mahdollistaa koordinoinnin kyseisten toimenpiteiden sekä niiden tavoitetason ja toteuttamisaikataulujen kanssa. |
| --- | --- |

—

kehottaa mukauttamaan EU:n alakohtaista ympäristölainsäädäntöä koskevat politiikat (EU:n raja-arvot) EU:n päästöpolitiikkaan (ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka mahdollistaa koordinoinnin kyseisten toimenpiteiden sekä niiden tavoitetason ja toteuttamisaikataulujen kanssa.

| — | suhtautuu myönteisesti kaupunkien kestävyyttä koskevan ensisijaisen tavoitteen sisällyttämiseen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteisiin ja kehottaa täyttämään kestävyyden vähimmäiskriteerit suurimmassa osassa EU:n kaupunkeja. Kestävyysindikaattorit on kehitettävä tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti kaupunkien kestävyyttä koskevan ensisijaisen tavoitteen sisällyttämiseen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteisiin ja kehottaa täyttämään kestävyyden vähimmäiskriteerit suurimmassa osassa EU:n kaupunkeja. Kestävyysindikaattorit on kehitettävä tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa.

| — | toivoo ohjelman olevan kunnianhimoisempi paikallistasolla siten, että kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisia aloitteita laajennetaan muihin resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman osa-alueisiin, ja kehottaa kehittämään Euroopan vihreä pääkaupunki -palkintoa edelleen. |
| --- | --- |

—

toivoo ohjelman olevan kunnianhimoisempi paikallistasolla siten, että kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisia aloitteita laajennetaan muihin resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman osa-alueisiin, ja kehottaa kehittämään Euroopan vihreä pääkaupunki -palkintoa edelleen.

| Esittelijä | José M. CORREIA (PT, PPE), Faron kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta vuoteen 2020 – ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”
  COM(2012) 710 final |

Esittelijä

José M. CORREIA (PT, PPE), Faron kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta vuoteen 2020 – ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”

COM(2012) 710 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A.   
  Yleinen tausta

| 1. | Komitea muistuttaa, että tähänastiset kuusi ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa ovat olleet tärkeitä unionin ympäristöpolitiikan kasvaneen merkityksen korostajina ja pyrittäessä varmistamaan ympäristöpolitiikan johdonmukaisuus erottamattomana osana Euroopan yhdentymistä, mutta niiden avulla ei ole onnistuttu ratkaisemaan monia Euroopan ympäristöongelmia, koska poliittista tahtoa toimenpiteiden toteuttamiseen ei ole ollut riittävästi. |
| --- | --- |

1.

Komitea muistuttaa, että tähänastiset kuusi ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa ovat olleet tärkeitä unionin ympäristöpolitiikan kasvaneen merkityksen korostajina ja pyrittäessä varmistamaan ympäristöpolitiikan johdonmukaisuus erottamattomana osana Euroopan yhdentymistä, mutta niiden avulla ei ole onnistuttu ratkaisemaan monia Euroopan ympäristöongelmia, koska poliittista tahtoa toimenpiteiden toteuttamiseen ei ole ollut riittävästi.

| 2. | Kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma, jonka alaotsikkona oli ”Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme valinta” ja joka oli voimassa 22. heinäkuuta 2012 asti, laadittiin vuodelta 2001 peräisin olevan EU:n kestävän kehityksen strategian ympäristöpoliittiseksi osaksi, ja strategian talouspoliittisena peruspilarina toimi Lissabonin strategia. |
| --- | --- |

2.

Kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma, jonka alaotsikkona oli ”Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme valinta” ja joka oli voimassa 22. heinäkuuta 2012 asti, laadittiin vuodelta 2001 peräisin olevan EU:n kestävän kehityksen strategian ympäristöpoliittiseksi osaksi, ja strategian talouspoliittisena peruspilarina toimi Lissabonin strategia.

| 3. | Ohjelmassa määriteltiin Euroopan unionin painopisteet vuoteen 2012 asti. Etusijalle asetettiin neljä toiminta-alaa: ilmastonmuutos, luonto ja luonnon monimuotoisuus, ympäristö ja terveys sekä luonnonvarojen kestävä käyttö ja jätehuolto. Komissio kuitenkin on antanut kestävää kehitystä koskevan strategian kaikessa hiljaisuudessa jäädä unohduksiin. |
| --- | --- |

3.

Ohjelmassa määriteltiin Euroopan unionin painopisteet vuoteen 2012 asti. Etusijalle asetettiin neljä toiminta-alaa: ilmastonmuutos, luonto ja luonnon monimuotoisuus, ympäristö ja terveys sekä luonnonvarojen kestävä käyttö ja jätehuolto. Komissio kuitenkin on antanut kestävää kehitystä koskevan strategian kaikessa hiljaisuudessa jäädä unohduksiin.

| 4. | Eurooppa 2020 -strategiaa pidetään nyt uutena poliittisena ja strategisena välineenä, ja ympäristöpolitiikkaa tulisi koordinoida strategian lippulaivahankkeen ”Resurssitehokasta Eurooppa” puitteissa niin, ettei sitä nähdä Eurooppa 2020 -strategian osa-alueena, vaan itsenäisenä, yleisenä strategisena tavoitteena, jossa suuntaudutaan vuoteen 2050 ulottuvaan EU:n kestäväpohjaiseen kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.

Eurooppa 2020 -strategiaa pidetään nyt uutena poliittisena ja strategisena välineenä, ja ympäristöpolitiikkaa tulisi koordinoida strategian lippulaivahankkeen ”Resurssitehokasta Eurooppa” puitteissa niin, ettei sitä nähdä Eurooppa 2020 -strategian osa-alueena, vaan itsenäisenä, yleisenä strategisena tavoitteena, jossa suuntaudutaan vuoteen 2050 ulottuvaan EU:n kestäväpohjaiseen kehittämiseen.

| 5. | Komitea korostaa, että seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta voitaisiin varmistaa EU:n ympäristöpolitiikan johdonmukaisuus ja ohjata tulevaa kehitystä tällä keskeisellä politiikanalalla. Lisäksi komitea painottaa, että uudessa toimintaohjelmassa on varmistettava, että ympäristövalinnat ovat etenkin paikallis- ja alueviranomaisten kannalta riittävän selkeitä ja ennakoitavia (1). |
| --- | --- |

5.

Komitea korostaa, että seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta voitaisiin varmistaa EU:n ympäristöpolitiikan johdonmukaisuus ja ohjata tulevaa kehitystä tällä keskeisellä politiikanalalla. Lisäksi komitea painottaa, että uudessa toimintaohjelmassa on varmistettava, että ympäristövalinnat ovat etenkin paikallis- ja alueviranomaisten kannalta riittävän selkeitä ja ennakoitavia (1).

| 6. | YK:n kestävän kehityksen konferenssin 2012 konkreettisten tulosten integrointi paikallisella, alueellisella, kansallisella, eurooppalaisella, kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella tasolla toteutettaviin toimiin on myös tärkeää. |
| --- | --- |

6.

YK:n kestävän kehityksen konferenssin 2012 konkreettisten tulosten integrointi paikallisella, alueellisella, kansallisella, eurooppalaisella, kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella tasolla toteutettaviin toimiin on myös tärkeää.

B.   
  Järjestelmällinen lähestymistapa

Komitea toteaa seuraavaa:

| 7. | Tähän mennessä on saavutettu positiivista edistystä muun muassa ilmaston ja vesistön kannalta haitallisten päästöjen merkittävässä vähentämisessä, jätehuollon parantamisessa ja tehostamisessa sekä vaarallisten kemikaalien vähentämisessä. Siitä huolimatta ilmanlaatua, kaupunkiympäristöä, luonnon monimuotoisuutta, ekosysteemien toimintaa ja kestävyysajattelun mukaista luonnonvarojen käyttöä koskevia tavoitteita on edelleen saavuttamatta. |
| --- | --- |

7.

Tähän mennessä on saavutettu positiivista edistystä muun muassa ilmaston ja vesistön kannalta haitallisten päästöjen merkittävässä vähentämisessä, jätehuollon parantamisessa ja tehostamisessa sekä vaarallisten kemikaalien vähentämisessä. Siitä huolimatta ilmanlaatua, kaupunkiympäristöä, luonnon monimuotoisuutta, ekosysteemien toimintaa ja kestävyysajattelun mukaista luonnonvarojen käyttöä koskevia tavoitteita on edelleen saavuttamatta.

| 8. | Vaikka ympäristölainsäädäntöä on lujitettu viimeksi kuluneen kymmenen vuoden aikana, jäsenvaltiot ja komissio eivät aina ole toimineet ohjelman mukaisesti. Niinpä ympäristön tilan ja kansanterveyden parantamiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, sääntelyvarmuuden luomiseksi sekä markkinavääristymien välttämiseksi on korjattava eräitä puutteita, vähennettävä jäsenvaltioiden välisiä eroja sekä pyrittävä ympäristölainsäädännön täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikilla hallintotasoilla ilmansaasteiden valvonnan, vesi- ja jätevesihuollon, jätehuollon ja luonnonsuojelun aloilla. |
| --- | --- |

8.

Vaikka ympäristölainsäädäntöä on lujitettu viimeksi kuluneen kymmenen vuoden aikana, jäsenvaltiot ja komissio eivät aina ole toimineet ohjelman mukaisesti. Niinpä ympäristön tilan ja kansanterveyden parantamiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, sääntelyvarmuuden luomiseksi sekä markkinavääristymien välttämiseksi on korjattava eräitä puutteita, vähennettävä jäsenvaltioiden välisiä eroja sekä pyrittävä ympäristölainsäädännön täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikilla hallintotasoilla ilmansaasteiden valvonnan, vesi- ja jätevesihuollon, jätehuollon ja luonnonsuojelun aloilla.

| 9. | Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman päätyttyä ympäristöpolitiikan alalla on edelleen useita toiminta-aloja, joilla ei vielä ole edistytty riittävästi. Niistä komitea korostaa seuraavia:






  — | Maaperän suojelusta on ollut useita ympäristöohjelmia, mutta ne eivät ole johtaneet konkreettisiin toimiin EU:n tasolla. |
| --- | --- | --- |

9.

Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman päätyttyä ympäristöpolitiikan alalla on edelleen useita toiminta-aloja, joilla ei vielä ole edistytty riittävästi. Niistä komitea korostaa seuraavia:

—

Maaperän suojelusta on ollut useita ympäristöohjelmia, mutta ne eivät ole johtaneet konkreettisiin toimiin EU:n tasolla.

| — | Luonnon monimuotoisuuden alalla, johon sisältyi 160 toimenpidettä, ei saavutettu asetettua tavoitetta. Vuonna 2011 laadittiin uusi luonnon monimuotoisuutta koskeva strategia, joka tähtää nyt alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Luonnon monimuotoisuuden alalla, johon sisältyi 160 toimenpidettä, ei saavutettu asetettua tavoitetta. Vuonna 2011 laadittiin uusi luonnon monimuotoisuutta koskeva strategia, joka tähtää nyt alkuperäisen tavoitteen saavuttamiseen.

On välttämätöntä, että

| 10. | uuteen ohjelmaan kirjataan selkeästi ja yksiselitteisesti EU:n kohtaamat ympäristöhaasteet, myös ilmastonmuutoksen nopeutuminen, ekosysteemien rappeutuminen, typen kiertoon liittyvien kestävyyden rajojen ylittyminen ja luonnonvarojen yhä suurempi liikakäyttö. |
| --- | --- |

10.

uuteen ohjelmaan kirjataan selkeästi ja yksiselitteisesti EU:n kohtaamat ympäristöhaasteet, myös ilmastonmuutoksen nopeutuminen, ekosysteemien rappeutuminen, typen kiertoon liittyvien kestävyyden rajojen ylittyminen ja luonnonvarojen yhä suurempi liikakäyttö.

| 11. | ohjelma heijastaa YK:n kestävän kehityksen konferenssin (Rio+20) 22. kesäkuuta 2012 hyväksymää julistusta, jossa painotetaan osallistavaa vihreää taloutta, ja kestävän kehityksen tavoitteita vuoden 2015 jälkeen sekä AK:n panosta Riossa järjestettyyn huippukokoukseen (2). |
| --- | --- |

11.

ohjelma heijastaa YK:n kestävän kehityksen konferenssin (Rio+20) 22. kesäkuuta 2012 hyväksymää julistusta, jossa painotetaan osallistavaa vihreää taloutta, ja kestävän kehityksen tavoitteita vuoden 2015 jälkeen sekä AK:n panosta Riossa järjestettyyn huippukokoukseen (2).

| 12. | asetetaan konkreettiset tavoitteet. AK on tyytyväinen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitetasoon, mutta aprikoi, ovatko nämä tavoitteet realistisia ja miten ne voidaan saavuttaa. Siinä viitataan jo olemassa oleviin poliittisiin periaatejulistuksiin ja suuntaviivoihin, mutta näistä asiakirjoista puuttuu useissa tapauksissa käytännönläheisyys, kun ajatellaan toteutuksen aikataulua sekä välitavoitteita. AK katsoo, että uusien tavoitteiden täytyy olla saavutettavissa. Mahdottomien tavoitteiden asettaminen ei ole omiaan kasvattamaan EU:n ympäristöpolitiikan uskottavuutta. EU:n uusia ympäristötavoitteita muotoiltaessa täytyykin olla ilmeistä, että nämä tavoitteet pystytään saavuttamaan, ja niihin tulee tarvittaessa samanaikaisesti kytkeä ongelmiin niiden lähteillä puuttuvia EU:n toimintalinjoja asiaankuuluvilla aloilla. Ehdotuksilla tulisi olla selkeä aikataulu (päämäärineen, välitavoitteineen ja määräaikaisine arviointeineen), joka nivoutuu asianmukaisiin toimenpiteisiin. Tämän vuoksi AK pyytää, että asetetaan konkreettisia ja mahdollisuuksien mukaan mitattavissa olevia tavoitteita vuodelle 2020 ja luodaan selkeä ja kunnianhimoinen ympäristöä koskeva visio sekä välitavoitteita vuoteen 2050 pyrittäessä takaamaan kaikille korkea elämänlaatu ja hyvinvointi turvallisten ympäristön raja-arvojen puitteissa. |
| --- | --- |

12.

asetetaan konkreettiset tavoitteet. AK on tyytyväinen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitetasoon, mutta aprikoi, ovatko nämä tavoitteet realistisia ja miten ne voidaan saavuttaa. Siinä viitataan jo olemassa oleviin poliittisiin periaatejulistuksiin ja suuntaviivoihin, mutta näistä asiakirjoista puuttuu useissa tapauksissa käytännönläheisyys, kun ajatellaan toteutuksen aikataulua sekä välitavoitteita. AK katsoo, että uusien tavoitteiden täytyy olla saavutettavissa. Mahdottomien tavoitteiden asettaminen ei ole omiaan kasvattamaan EU:n ympäristöpolitiikan uskottavuutta. EU:n uusia ympäristötavoitteita muotoiltaessa täytyykin olla ilmeistä, että nämä tavoitteet pystytään saavuttamaan, ja niihin tulee tarvittaessa samanaikaisesti kytkeä ongelmiin niiden lähteillä puuttuvia EU:n toimintalinjoja asiaankuuluvilla aloilla. Ehdotuksilla tulisi olla selkeä aikataulu (päämäärineen, välitavoitteineen ja määräaikaisine arviointeineen), joka nivoutuu asianmukaisiin toimenpiteisiin. Tämän vuoksi AK pyytää, että asetetaan konkreettisia ja mahdollisuuksien mukaan mitattavissa olevia tavoitteita vuodelle 2020 ja luodaan selkeä ja kunnianhimoinen ympäristöä koskeva visio sekä välitavoitteita vuoteen 2050 pyrittäessä takaamaan kaikille korkea elämänlaatu ja hyvinvointi turvallisten ympäristön raja-arvojen puitteissa.

| 13. | jäsenvaltioiden hankkimat kokemukset otetaan huomioon EU:n lainsäädäntöä tarkistettaessa ja uusia säädöksiä laadittaessa. Sen vuoksi on tärkeää sovittaa EU:n oikeuden kehityksen eri vaiheet paremmin toisiinsa. EU:n oikeuden laadinnassa on viisi vaihetta: valmistelu, päätöksenteko, siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, soveltaminen (jäsenvaltioiden oikeusistuimissa) ja jäsenvaltioissa saatujen kokemusten hyödyntäminen. Yhteys ensimmäisen ja sitä seuraavien vaiheiden välillä toimii kohtuullisen hyvin, mutta on epäselvää, missä määrin jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset (viides vaihe) otetaan lukuun laadittaessa uutta EU:n oikeutta (ensimmäinen vaihe). AK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan nämä kokemukset todennettavasti ja todistettavasti huomioon laadittaessa uusia säädösehdotuksia. |
| --- | --- |

13.

jäsenvaltioiden hankkimat kokemukset otetaan huomioon EU:n lainsäädäntöä tarkistettaessa ja uusia säädöksiä laadittaessa. Sen vuoksi on tärkeää sovittaa EU:n oikeuden kehityksen eri vaiheet paremmin toisiinsa. EU:n oikeuden laadinnassa on viisi vaihetta: valmistelu, päätöksenteko, siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, soveltaminen (jäsenvaltioiden oikeusistuimissa) ja jäsenvaltioissa saatujen kokemusten hyödyntäminen. Yhteys ensimmäisen ja sitä seuraavien vaiheiden välillä toimii kohtuullisen hyvin, mutta on epäselvää, missä määrin jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset (viides vaihe) otetaan lukuun laadittaessa uutta EU:n oikeutta (ensimmäinen vaihe). AK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan nämä kokemukset todennettavasti ja todistettavasti huomioon laadittaessa uusia säädösehdotuksia.

| 14. | Euroopan komissio tarkistaa aluksi voimassa olevan lainsäädännön ja laatii sen pohjalta vaikutustenarvioinnin. Komission on otettava vaikutusarvioinnin tulokset todennettavasti ja todistettavasti huomioon tarkistettaessa voimassa olevaa lainsäädäntöä tai laadittaessa uusia ehdotuksia. AK tähdentää asianmukaisten vaikutustenarviointien merkitystä. Niiden ansiosta käy päätöksentekoprosessin varhaisessa vaiheessa selväksi, että






  — | jäsenvaltioiden hankkimat käytännön kokemukset otetaan huomioon |
| --- | --- | --- |

14.

Euroopan komissio tarkistaa aluksi voimassa olevan lainsäädännön ja laatii sen pohjalta vaikutustenarvioinnin. Komission on otettava vaikutusarvioinnin tulokset todennettavasti ja todistettavasti huomioon tarkistettaessa voimassa olevaa lainsäädäntöä tai laadittaessa uusia ehdotuksia. AK tähdentää asianmukaisten vaikutustenarviointien merkitystä. Niiden ansiosta käy päätöksentekoprosessin varhaisessa vaiheessa selväksi, että

—

jäsenvaltioiden hankkimat käytännön kokemukset otetaan huomioon

| — | tieteellistä ja teknologista tietämystä hyödynnetään tuloksekkaammin |
| --- | --- |

—

tieteellistä ja teknologista tietämystä hyödynnetään tuloksekkaammin

| — | tavoitteiden saavutettavuus taataan |
| --- | --- |

—

tavoitteiden saavutettavuus taataan

| — | huolehditaan tarvittavasta ongelmiin niiden lähteellä puuttuvasta politiikasta ja toimintalinjojen integroinnista |
| --- | --- |

—

huolehditaan tarvittavasta ongelmiin niiden lähteellä puuttuvasta politiikasta ja toimintalinjojen integroinnista

| — | eri politiikanlohkojen ja hallintotasojen tietämys ja edut sisällytetään asiaankuuluvalla tavalla |
| --- | --- |

—

eri politiikanlohkojen ja hallintotasojen tietämys ja edut sisällytetään asiaankuuluvalla tavalla

| — | tavoitteiden maantieteelliset vaikutukset alue- ja paikallistasolla otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

tavoitteiden maantieteelliset vaikutukset alue- ja paikallistasolla otetaan huomioon.

| 15. | voidaan mukauttaa tapaa, jolla Euroopan komissio julkaisee ehdotuksensa. Toteutettaessa kuudetta ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa julkaistiin vaikutustenarvioinnit, aihekohtaiset strategiat ja säädösehdotukset samanaikaisesti. Jotta edellä esitetyt seikat kyetään ottamaan huomioon, AK ehdottaa seuraavankaltaista työtapaa ja ajoitusta:






  — | Ensinnä esitellään vaikutustenarviointi. |
| --- | --- | --- |

15.

voidaan mukauttaa tapaa, jolla Euroopan komissio julkaisee ehdotuksensa. Toteutettaessa kuudetta ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa julkaistiin vaikutustenarvioinnit, aihekohtaiset strategiat ja säädösehdotukset samanaikaisesti. Jotta edellä esitetyt seikat kyetään ottamaan huomioon, AK ehdottaa seuraavankaltaista työtapaa ja ajoitusta:

—

Ensinnä esitellään vaikutustenarviointi.

| — | Sen jälkeen määritellään toimintapolitiikan yleiset periaatteet. |
| --- | --- |

—

Sen jälkeen määritellään toimintapolitiikan yleiset periaatteet.

| — | Vasta sen jälkeen, kun toimintalinjat on määritetty, on Euroopan komissiolla mahdollisuus tehdä säädösehdotuksia. |
| --- | --- |

—

Vasta sen jälkeen, kun toimintalinjat on määritetty, on Euroopan komissiolla mahdollisuus tehdä säädösehdotuksia.

| 16. | taataan, että Eurooppa 2020 -strategia kattaa jatkossakin tiettyjä ensisijaisia sektoreita, jotka tähän asti ovat kuuluneet kestävää kehitystä koskevan strategian alle, kuten resurssien oikeudenmukainen jakautuminen ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus. |
| --- | --- |

16.

taataan, että Eurooppa 2020 -strategia kattaa jatkossakin tiettyjä ensisijaisia sektoreita, jotka tähän asti ovat kuuluneet kestävää kehitystä koskevan strategian alle, kuten resurssien oikeudenmukainen jakautuminen ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus.

| 17. | varmistetaan, että seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteet heijastuvat riittävällä tavalla vuoden 2013 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Eurooppa 2020 -strategiassa ottaen huomioon, että ennen seitsemännen toimintaohjelman hyväksymistä saatetaan muilla aloilla tehdä tärkeitä päätöksiä, joilla on suuria vaikutuksia ympäristöön. Ympäristötavoitteiden rahoittaminen synergiassa Life-ohjelman kanssa sekä ympäristönsuojelu olisi sisällytettävä merkittävänä osana seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen sekä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja koheesiopolitiikan uudistukseen ja Horisontti 2020 -ohjelmaan. |
| --- | --- |

17.

varmistetaan, että seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteet heijastuvat riittävällä tavalla vuoden 2013 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä ja Eurooppa 2020 -strategiassa ottaen huomioon, että ennen seitsemännen toimintaohjelman hyväksymistä saatetaan muilla aloilla tehdä tärkeitä päätöksiä, joilla on suuria vaikutuksia ympäristöön. Ympäristötavoitteiden rahoittaminen synergiassa Life-ohjelman kanssa sekä ympäristönsuojelu olisi sisällytettävä merkittävänä osana seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen sekä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja koheesiopolitiikan uudistukseen ja Horisontti 2020 -ohjelmaan.

| 18. | tarjotaan asianmukainen kehys riittävän rahoituksen, myös innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen kohdennettavan rahoituksen, varmistamiseksi, ottamalla käyttöön markkinavälineitä ja ekosysteemipalvelujen tarjoamisesta maksettavia korvauksia.
  Taataan selkeästi ja asianmukaisesti tuki paikallis- ja alueviranomaisten täytäntöönpanoroolille, jotta varmistetaan sitoutuminen parempien tulosten saavuttamiseen ympäristönsuojelun ja kansanterveyden aloilla, kemikaaleja koskevassa politiikassa ja erityisesti niiden tavoitteiden osalta, jotka on määritelty resurssitehokkuutta koskevassa etenemissuunnitelmassa, vähähiiliseen talouteen siirtymistä koskevassa etenemissuunnitelmassa ja luonnon monimuotoisuutta koskevassa strategiassa vuoteen 2020. Tätä varten resurssitehokkuustavoitteet ja -indikaattorit on sisällytettävä vuotuiseen kasvuselvitykseen ja jäsenvaltioiden kansallisiin uudistusohjelmiin. |
| --- | --- |

18.

tarjotaan asianmukainen kehys riittävän rahoituksen, myös innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen kohdennettavan rahoituksen, varmistamiseksi, ottamalla käyttöön markkinavälineitä ja ekosysteemipalvelujen tarjoamisesta maksettavia korvauksia.

Taataan selkeästi ja asianmukaisesti tuki paikallis- ja alueviranomaisten täytäntöönpanoroolille, jotta varmistetaan sitoutuminen parempien tulosten saavuttamiseen ympäristönsuojelun ja kansanterveyden aloilla, kemikaaleja koskevassa politiikassa ja erityisesti niiden tavoitteiden osalta, jotka on määritelty resurssitehokkuutta koskevassa etenemissuunnitelmassa, vähähiiliseen talouteen siirtymistä koskevassa etenemissuunnitelmassa ja luonnon monimuotoisuutta koskevassa strategiassa vuoteen 2020. Tätä varten resurssitehokkuustavoitteet ja -indikaattorit on sisällytettävä vuotuiseen kasvuselvitykseen ja jäsenvaltioiden kansallisiin uudistusohjelmiin.

C.   
  Seitsemännen toimintaohjelman painopisteet

| 19. | Komitea korostaa, että EU:n ympäristöpolitiikan seitsemännen toimintaohjelman painopisteiden tulee tukeutua kolmeen peruspilariin:






  1. | Turvataan Euroopan luonnon pääoma ja elvytetään sitä |
| --- | --- | --- |

19.

Komitea korostaa, että EU:n ympäristöpolitiikan seitsemännen toimintaohjelman painopisteiden tulee tukeutua kolmeen peruspilariin:

1.

Turvataan Euroopan luonnon pääoma ja elvytetään sitä

| 2. | Varmistetaan suuri resurssitehokkuus ja vähäiset hiilidioksidipäästöt |
| --- | --- |

2.

Varmistetaan suuri resurssitehokkuus ja vähäiset hiilidioksidipäästöt

| 3. | Turvataan EU:n kansalaisten terveys ja hyvinvointi korkeatasoisen ympäristönsuojelun kautta. |
| --- | --- |

3.

Turvataan EU:n kansalaisten terveys ja hyvinvointi korkeatasoisen ympäristönsuojelun kautta.

Näin ollen komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksessa esitettyihin yhdeksään tavoitteeseen.

| 20. | Euroopan luonnon pääoman takaamiseksi olisi pantava paremmin täytäntöön luonnon monimuotoisuutta vuoteen 2020 koskevan EU:n strategian toimet ja toimenpiteet, jotka liittyvät metsien suojeluun ja parantamiseen sekä rehevöitymistä aiheuttavien yhdyskunta- ja teollisuusjätevesipäästöjen, lannoitteiden käytöstä aiheutuvien päästöjen sekä epäpuhtauspäästöjen eliminoimiseen. On myös pantava täysimääräisesti täytäntöön vesipolitiikan puitedirektiivi ja meristrategiapuitedirektiivi. |
| --- | --- |

20.

Euroopan luonnon pääoman takaamiseksi olisi pantava paremmin täytäntöön luonnon monimuotoisuutta vuoteen 2020 koskevan EU:n strategian toimet ja toimenpiteet, jotka liittyvät metsien suojeluun ja parantamiseen sekä rehevöitymistä aiheuttavien yhdyskunta- ja teollisuusjätevesipäästöjen, lannoitteiden käytöstä aiheutuvien päästöjen sekä epäpuhtauspäästöjen eliminoimiseen. On myös pantava täysimääräisesti täytäntöön vesipolitiikan puitedirektiivi ja meristrategiapuitedirektiivi.

| 21. | Näiden toimien toteuttamiseksi on välttämätöntä tehostaa ympäristötarkastuksia ja -valvontaa. Jäsenvaltioiden ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annettu suositus 2001/331/EY on näin ollen ehdottoman tärkeä kaikille jäsenvaltioille, jotta kunkin jäsenvaltion ympäristötarkastajien työtä ohjataan järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

21.

Näiden toimien toteuttamiseksi on välttämätöntä tehostaa ympäristötarkastuksia ja -valvontaa. Jäsenvaltioiden ympäristötarkastuksille asetettavista vähimmäisvaatimuksista annettu suositus 2001/331/EY on näin ollen ehdottoman tärkeä kaikille jäsenvaltioille, jotta kunkin jäsenvaltion ympäristötarkastajien työtä ohjataan järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti.

| 22. | Nykyistä lainsäädäntökehystä tulee vahvistaa siten, että EU kykenee takaamaan ympäristötarkastusten ja valvontajärjestelmien yhdenmukaisuuden, johdonmukaisuuden ja tehokkuuden alue- ja paikallistasolla. Näin varmistetaan EU:n ympäristölainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano ja tasapuoliset kilpailuedellytykset sisämarkkinoilla toimiville yrityksille. |
| --- | --- |

22.

Nykyistä lainsäädäntökehystä tulee vahvistaa siten, että EU kykenee takaamaan ympäristötarkastusten ja valvontajärjestelmien yhdenmukaisuuden, johdonmukaisuuden ja tehokkuuden alue- ja paikallistasolla. Näin varmistetaan EU:n ympäristölainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano ja tasapuoliset kilpailuedellytykset sisämarkkinoilla toimiville yrityksille.

| 23. | Tuetaan parempaa valitusten käsittelyä ja sovittelumekanismeja valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

23.

Tuetaan parempaa valitusten käsittelyä ja sovittelumekanismeja valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 24. | Tuetaan kansallisen tason tietojärjestelmien perustamista, jotta voidaan levittää tietoa EU:n ympäristölainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

24.

Tuetaan kansallisen tason tietojärjestelmien perustamista, jotta voidaan levittää tietoa EU:n ympäristölainsäädännön tehokkaasta täytäntöönpanosta.

| 25. | Tehdään kumppanuuksiin perustavia täytäntöönpanosopimuksia Euroopan komission, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä, jotta parannetaan tiettyjen ympäristösäädösten täytäntöönpanoa ja ratkaistaan erityisiä tai rajatylittäviä ongelmia ympäristöhaasteiden hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

25.

Tehdään kumppanuuksiin perustavia täytäntöönpanosopimuksia Euroopan komission, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä, jotta parannetaan tiettyjen ympäristösäädösten täytäntöönpanoa ja ratkaistaan erityisiä tai rajatylittäviä ongelmia ympäristöhaasteiden hallinnoinnissa.

| 26. | Parannetaan ympäristöpolitiikan tieteellistä perustaa – erityisesti toiminnallisen ekosysteemikäsityksen alalla (energia-, vesi- ja materiaalivirrat ja niihin liittyvät kestäväpohjaiset maaperä-, vesi- ja paikallisilmastotoiminnot) – mukaan lukien sen käytettävyys, yksinkertaistamalla, yhdenmukaistamalla ja nykyaikaistamalla ympäristötietojen keruuta, hallintaa ja jakamista, sekä kehitetään välineitä, joilla ennakoidaan, arvioidaan ja hallitaan uusia ympäristöriskejä ja paikataan mahdollisimman pikaisesti tämänhetkisiä tiedonpuutteita. Lisäksi alan tutkijoita olisi tuettava voimakkaasti apurahaohjelmin ja kutsuttava mahdollisuuksien mukaan osallistumaan asiantuntijoina ympäristöongelmien ratkaisemiseen alue- ja paikallistasolla. Tässä kehityksessä on vältettävä tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sääntöjen lisäämisen tuomaa lisäbyrokratiaa ja sen sijaan pyrittävä asettamaan kohdennetusti painopisteitä hyödyntäen synergioita voimassa olevien valvontasääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

26.

Parannetaan ympäristöpolitiikan tieteellistä perustaa – erityisesti toiminnallisen ekosysteemikäsityksen alalla (energia-, vesi- ja materiaalivirrat ja niihin liittyvät kestäväpohjaiset maaperä-, vesi- ja paikallisilmastotoiminnot) – mukaan lukien sen käytettävyys, yksinkertaistamalla, yhdenmukaistamalla ja nykyaikaistamalla ympäristötietojen keruuta, hallintaa ja jakamista, sekä kehitetään välineitä, joilla ennakoidaan, arvioidaan ja hallitaan uusia ympäristöriskejä ja paikataan mahdollisimman pikaisesti tämänhetkisiä tiedonpuutteita. Lisäksi alan tutkijoita olisi tuettava voimakkaasti apurahaohjelmin ja kutsuttava mahdollisuuksien mukaan osallistumaan asiantuntijoina ympäristöongelmien ratkaisemiseen alue- ja paikallistasolla. Tässä kehityksessä on vältettävä tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sääntöjen lisäämisen tuomaa lisäbyrokratiaa ja sen sijaan pyrittävä asettamaan kohdennetusti painopisteitä hyödyntäen synergioita voimassa olevien valvontasääntöjen kanssa.

| 27. | Resurssitehokkuuden ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisen osalta haasteena on EU:n ilmasto- ja energiapaketin sekä jätelainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano vuoteen 2020 mennessä siten, että niiden saattaminen asianmukaisella ja selkeällä tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden täytäntöönpano ja soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa taataan työryhmien kautta, jotka käsittelevät ympäristölainsäädännön soveltamista alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

27.

Resurssitehokkuuden ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisen osalta haasteena on EU:n ilmasto- ja energiapaketin sekä jätelainsäädännön täysimääräinen täytäntöönpano vuoteen 2020 mennessä siten, että niiden saattaminen asianmukaisella ja selkeällä tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden täytäntöönpano ja soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa taataan työryhmien kautta, jotka käsittelevät ympäristölainsäädännön soveltamista alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 28. | Samaten on poistettava kierrätystoiminnan esteet EU:n sisämarkkinoilla sekä vähennettävä tuotannon ja kulutuksen kokonaisvaikutuksia suosimalla tuotteita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäiset, ja tarjoamalla kuluttajille tiedeperustaista ja tarkkaa tietoa ja ohjeistusta tuotteista. |
| --- | --- |

28.

Samaten on poistettava kierrätystoiminnan esteet EU:n sisämarkkinoilla sekä vähennettävä tuotannon ja kulutuksen kokonaisvaikutuksia suosimalla tuotteita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäiset, ja tarjoamalla kuluttajille tiedeperustaista ja tarkkaa tietoa ja ohjeistusta tuotteista.

| 29. | Myös yrityksissä kasvava ympäristöongelmiin liittyvä vastuu, vapaaehtoiset ympäristöauditoinnit, tuotteiden ekologisuudesta kertovat ympäristömerkit ja vihreän talouden kasvu saattavat jo sinänsä parantaa ympäristön laatua, jonka edistäminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

29.

Myös yrityksissä kasvava ympäristöongelmiin liittyvä vastuu, vapaaehtoiset ympäristöauditoinnit, tuotteiden ekologisuudesta kertovat ympäristömerkit ja vihreän talouden kasvu saattavat jo sinänsä parantaa ympäristön laatua, jonka edistäminen on välttämätöntä.

| 30. | Ympäristöystävällisempi ja tehokkaampi teknologia, parempi tuottavuus ja uudet työllistymismahdollisuudet tukevat kasvua ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

30.

Ympäristöystävällisempi ja tehokkaampi teknologia, parempi tuottavuus ja uudet työllistymismahdollisuudet tukevat kasvua ja työllisyyttä.

| 31. | Johdonmukainen ja yhdennetty alue- ja paikallistason poliittinen kehys, jolla tuetaan resurssitehokkuutta ja ympäristöystävällisempiä tuotteita, auttavat resurssitehokkuuteen pyrkiviä pk-yrityksiä, kun niiden tuotantokustannukset vähenevät ja pääsy uusille markkinoille helpottuu. |
| --- | --- |

31.

Johdonmukainen ja yhdennetty alue- ja paikallistason poliittinen kehys, jolla tuetaan resurssitehokkuutta ja ympäristöystävällisempiä tuotteita, auttavat resurssitehokkuuteen pyrkiviä pk-yrityksiä, kun niiden tuotantokustannukset vähenevät ja pääsy uusille markkinoille helpottuu.

| 32. | Rahoitukseen liittyen on varmistettava, että ympäristö- ja ilmastotavoitteiden tueksi esitetään riittävää rahoitusta siten, että tavoitteet otetaan huomioon kumppanuussopimuksissa ja taataan, että vähintään 20 prosenttia EU:n talousarviosta vuosina 2014–2020 ohjataan tätä tarkoitusta varten. Erityisesti on varmistettava rahoitus biologista monimuotoisuutta koskevassa EU-strategiassa seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman kiinteäksi osaksi määritellyille, hyvin kalliille ja vuoteen 2020 mennessä toteutettaville ympäristötoimenpiteille, kuten tavoitteena olevalle heikentyneiden ekosysteemien parantamiselle verkostoituneen vihreän infrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

32.

Rahoitukseen liittyen on varmistettava, että ympäristö- ja ilmastotavoitteiden tueksi esitetään riittävää rahoitusta siten, että tavoitteet otetaan huomioon kumppanuussopimuksissa ja taataan, että vähintään 20 prosenttia EU:n talousarviosta vuosina 2014–2020 ohjataan tätä tarkoitusta varten. Erityisesti on varmistettava rahoitus biologista monimuotoisuutta koskevassa EU-strategiassa seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman kiinteäksi osaksi määritellyille, hyvin kalliille ja vuoteen 2020 mennessä toteutettaville ympäristötoimenpiteille, kuten tavoitteena olevalle heikentyneiden ekosysteemien parantamiselle verkostoituneen vihreän infrastruktuurin avulla.

| 33. | Samoin on pyrittävä lisäämään EU:n rahoitusta ympäristötoimia varten vähintään 25 prosentilla sekä kehittämään järjestelmää, jolla raportoidaan ympäristöön liittyvistä menoista ja mahdollistetaan niiden seuranta, jotta voidaan taata oikea-aikainen rahoitus erityisen kalliille ja vuoteen 2020 mennessä toteutettaville ympäristötoimenpiteille, joilla tähdätään heikentyneiden ekosysteemien parantamiseen. |
| --- | --- |

33.

Samoin on pyrittävä lisäämään EU:n rahoitusta ympäristötoimia varten vähintään 25 prosentilla sekä kehittämään järjestelmää, jolla raportoidaan ympäristöön liittyvistä menoista ja mahdollistetaan niiden seuranta, jotta voidaan taata oikea-aikainen rahoitus erityisen kalliille ja vuoteen 2020 mennessä toteutettaville ympäristötoimenpiteille, joilla tähdätään heikentyneiden ekosysteemien parantamiseen.

| 34. | Poistetaan asteittain ympäristölle haitalliset tuet ja käytetään yhä enemmän markkinaperusteisia välineitä, kuten verotusta, sekä rangaistaan ympäristövahinkojen aiheuttajia. |
| --- | --- |

34.

Poistetaan asteittain ympäristölle haitalliset tuet ja käytetään yhä enemmän markkinaperusteisia välineitä, kuten verotusta, sekä rangaistaan ympäristövahinkojen aiheuttajia.

| 35. | Edistetään ja lisätään yksityisen sektorin rahoitusta ympäristöön ja ilmastoon liittyvissä menoissa, erityisesti helpottamalla innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä. |
| --- | --- |

35.

Edistetään ja lisätään yksityisen sektorin rahoitusta ympäristöön ja ilmastoon liittyvissä menoissa, erityisesti helpottamalla innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä.

| 36. | Komitea kehottaa mukauttamaan EU:n alakohtaista ympäristölainsäädäntöä koskevat politiikat (EU:n raja-arvot) EU:n päästöpolitiikkaan (ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka mahdollistaa koordinoinnin kyseisten toimenpiteiden sekä alakohtaisten ympäristödirektiivien tavoitteiden ja toteuttamisaikataulujen kanssa. Komitea kehottaa komissiota määrittämään, missä ajassa ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat toimenpiteet korvataan uusilla, sekä arvioimaan määräajan, johon mennessä raja-arvoja pystytään noudattamaan autenttisissa olosuhteissa, jotta saavutetaan merkittävä vähennys päästöissä koko EU:ssa. Tästä syystä alakohtaisten ympäristödirektiivien tavoitetason (raja-arvot) ja niiden toteuttamisaikataulujen tulee olla yhtenevät ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvien EU:n toimenpiteiden tavoitetason ja niiden toteutusprosessin aikataulujen kanssa. |
| --- | --- |

36.

Komitea kehottaa mukauttamaan EU:n alakohtaista ympäristölainsäädäntöä koskevat politiikat (EU:n raja-arvot) EU:n päästöpolitiikkaan (ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla, joka mahdollistaa koordinoinnin kyseisten toimenpiteiden sekä alakohtaisten ympäristödirektiivien tavoitteiden ja toteuttamisaikataulujen kanssa. Komitea kehottaa komissiota määrittämään, missä ajassa ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat toimenpiteet korvataan uusilla, sekä arvioimaan määräajan, johon mennessä raja-arvoja pystytään noudattamaan autenttisissa olosuhteissa, jotta saavutetaan merkittävä vähennys päästöissä koko EU:ssa. Tästä syystä alakohtaisten ympäristödirektiivien tavoitetason (raja-arvot) ja niiden toteuttamisaikataulujen tulee olla yhtenevät ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvien EU:n toimenpiteiden tavoitetason ja niiden toteutusprosessin aikataulujen kanssa.

| 37. | EU:n kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin takaamiseksi on päivitettävä ilmanlaatua koskevaa EU:n politiikkaa ja varmistettava, että se on viimeisimmän tieteellisen tiedon mukaista, määriteltävä kustannustehokkaat toimenpiteet ilman epäpuhtauksien torjumiseksi niiden lähteellä ja vahvistettava toimia, joiden avulla voidaan kaikilta osin noudattaa EU:n ilmanlaatulainsäädäntöä erityisesti ilmassa olevien pienhiukkasten kohdalla. |
| --- | --- |

37.

EU:n kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin takaamiseksi on päivitettävä ilmanlaatua koskevaa EU:n politiikkaa ja varmistettava, että se on viimeisimmän tieteellisen tiedon mukaista, määriteltävä kustannustehokkaat toimenpiteet ilman epäpuhtauksien torjumiseksi niiden lähteellä ja vahvistettava toimia, joiden avulla voidaan kaikilta osin noudattaa EU:n ilmanlaatulainsäädäntöä erityisesti ilmassa olevien pienhiukkasten kohdalla.

| 38. | Melupolitiikassa on määriteltävä kustannustehokkaat toimet, joilla vähennetään melua sen lähteellä. |
| --- | --- |

38.

Melupolitiikassa on määriteltävä kustannustehokkaat toimet, joilla vähennetään melua sen lähteellä.

| 39. | Komitea kehottaa ryhtymään kunnianhimoisiin toimenpiteisiin, joilla puututaan merkittäviin ympäristön pilaajiin, erityisesti liikenteeseen ja liikkuvuuteen. Seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa viitataan tältä osin aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” annettuun valkoiseen kirjaan (COM(2011) 144 final). AK on tyytyväinen valkoisen kirjan tavoitetasoon, mutta tavoitteisiin pääsemiseksi, komitea esittää eurooppalaisen toimintasuunnitelman laatimista välitavoitteineen, konkreettisine toimenpiteineen (kuten ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) ja arviointivaiheineen (3). |
| --- | --- |

39.

Komitea kehottaa ryhtymään kunnianhimoisiin toimenpiteisiin, joilla puututaan merkittäviin ympäristön pilaajiin, erityisesti liikenteeseen ja liikkuvuuteen. Seitsemännessä ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa viitataan tältä osin aiheesta ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” annettuun valkoiseen kirjaan (COM(2011) 144 final). AK on tyytyväinen valkoisen kirjan tavoitetasoon, mutta tavoitteisiin pääsemiseksi, komitea esittää eurooppalaisen toimintasuunnitelman laatimista välitavoitteineen, konkreettisine toimenpiteineen (kuten ongelmiin niiden alkulähteillä puuttuvat EU:n toimenpiteet) ja arviointivaiheineen (3).

| 40. | Vesipolitiikassa on vahvistettava toimia, joilla pannaan täytäntöön juomavesidirektiivi (erityisesti kunkin jäsenvaltion pienten juomavesitoimittajien osalta), samoin kuin uimavesidirektiiviin liittyviä vastaavia toimia. Tavoitteena on, että säännösten noudattamisen taso on yli 95 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

40.

Vesipolitiikassa on vahvistettava toimia, joilla pannaan täytäntöön juomavesidirektiivi (erityisesti kunkin jäsenvaltion pienten juomavesitoimittajien osalta), samoin kuin uimavesidirektiiviin liittyviä vastaavia toimia. Tavoitteena on, että säännösten noudattamisen taso on yli 95 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

| 41. | On välttämätöntä suorittaa järjestelmällisesti ennakkoarviointeja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisista, taloudellisista, ympäristöön kohdistuvista ja alueellisista vaikutuksista EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

41.

On välttämätöntä suorittaa järjestelmällisesti ennakkoarviointeja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisista, taloudellisista, ympäristöön kohdistuvista ja alueellisista vaikutuksista EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasolla.

| 42. | Komitea suhtautuu myönteisesti kaupunkien kestävyyttä koskevan ensisijaisen tavoitteen sisällyttämiseen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteisiin ja kehottaa täyttämään kestävyyden vähimmäiskriteerit suurimmassa osassa EU:n kaupunkeja. |
| --- | --- |

42.

Komitea suhtautuu myönteisesti kaupunkien kestävyyttä koskevan ensisijaisen tavoitteen sisällyttämiseen seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteisiin ja kehottaa täyttämään kestävyyden vähimmäiskriteerit suurimmassa osassa EU:n kaupunkeja.

| 43. | Kansainvälisten sopimusten tasolla koordinointia on vahvistettava tukemalla kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, joilla pyritään muuttamaan maailmanlaajuinen talous osallistavaksi vihreäksi taloudeksi ja edistämään näin taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta kestävää tulevaisuutta maapallon sekä nykyisten ja tulevien sukupolvien hyväksi. |
| --- | --- |

43.

Kansainvälisten sopimusten tasolla koordinointia on vahvistettava tukemalla kansainvälisiä ja alueellisia prosesseja, joilla pyritään muuttamaan maailmanlaajuinen talous osallistavaksi vihreäksi taloudeksi ja edistämään näin taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta kestävää tulevaisuutta maapallon sekä nykyisten ja tulevien sukupolvien hyväksi.

| 44. | Ohjelman on oltava kunnianhimoisempi myös paikallistasolla siten, että kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisia aloitteita laajennetaan muihin resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman osa-alueisiin, joita ovat esimerkiksi luonnon monimuotoisuus ja etenkin maankäyttö, kuten äskettäin annetussa AK:n lausunnossa (CdR 1121/2012 fin) suositellaan. Lisäksi olisi tarkasteltava myös jätehuoltoa ja vesivarojen hallinnointia sekä ilmansaasteita. Näin helpotettaisiin EU:n ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa innovatiivisella monitasoisen hallinnon menetelmällä, joka tukisi alue- ja paikallisviranomaisten proaktiivista osallistumista unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

44.

Ohjelman on oltava kunnianhimoisempi myös paikallistasolla siten, että kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisia aloitteita laajennetaan muihin resurssitehokasta Eurooppaa koskevan etenemissuunnitelman osa-alueisiin, joita ovat esimerkiksi luonnon monimuotoisuus ja etenkin maankäyttö, kuten äskettäin annetussa AK:n lausunnossa (CdR 1121/2012 fin) suositellaan. Lisäksi olisi tarkasteltava myös jätehuoltoa ja vesivarojen hallinnointia sekä ilmansaasteita. Näin helpotettaisiin EU:n ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa innovatiivisella monitasoisen hallinnon menetelmällä, joka tukisi alue- ja paikallisviranomaisten proaktiivista osallistumista unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon.

| 45. | Tämä pätee myös Euroopan vihreä pääkaupunki -palkinnon myöntämiseen, sillä se on erinomainen tapa palkita kaupunkeja, jotka ovat panneet täytäntöön EU:n ympäristölainsäädäntöä esimerkillisellä ja innovatiivisella tavalla. |
| --- | --- |

45.

Tämä pätee myös Euroopan vihreä pääkaupunki -palkinnon myöntämiseen, sillä se on erinomainen tapa palkita kaupunkeja, jotka ovat panneet täytäntöön EU:n ympäristölainsäädäntöä esimerkillisellä ja innovatiivisella tavalla.

| 46. | Seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman onkin perustuttava ympäristölainsäädännön perusperiaatteisiin – aiheuttamisperiaatteeseen (saastuttaja maksaa -periaatteeseen), ennalta varautumisen ja ennaltaehkäisyn periaatteisiin sekä periaatteeseen, jonka mukaan ympäristövahingot korjataan niiden lähteellä – jotta toimenpiteet, toimet ja tavoitteet ovat järkevän sääntelyn periaatteiden mukaisia ja asettuvat osaksi tasapainoista ja kestäväpohjaista ympäristöpolitiikkaa. Liian suuri osa toimista on edelleen prosessin tai ketjun lopussa toteutettavia korjaavia toimia, kun painopisteen tulisi olla prosessien mukauttamisessa tai jopa niiden kyseenalaistamisessa, jotta ympäristövaikutuksia voidaan vähentää perustavasti prosessien kaikissa vaiheissa. Jotta ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia voidaan vähentää nykyistä systeemisemmin, tulee edistää kierrätystalouden innovatiivisia aloitteita, materiaalikiertojen sulkemista ja vertailevia elinkaarianalyyseja sekä hyödyntää tässä määrätietoisesti toiminnallisen ekosysteemikäsityksen mukaista, osittain vielä hankittavaa tietoa energian, veden ja materiaalien kiertokulusta ja sen myönteisistä vaikutuksista maaperän, veden ja paikallisilmaston kestäväpohjaiseen. |
| --- | --- |

46.

Seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman onkin perustuttava ympäristölainsäädännön perusperiaatteisiin – aiheuttamisperiaatteeseen (saastuttaja maksaa -periaatteeseen), ennalta varautumisen ja ennaltaehkäisyn periaatteisiin sekä periaatteeseen, jonka mukaan ympäristövahingot korjataan niiden lähteellä – jotta toimenpiteet, toimet ja tavoitteet ovat järkevän sääntelyn periaatteiden mukaisia ja asettuvat osaksi tasapainoista ja kestäväpohjaista ympäristöpolitiikkaa. Liian suuri osa toimista on edelleen prosessin tai ketjun lopussa toteutettavia korjaavia toimia, kun painopisteen tulisi olla prosessien mukauttamisessa tai jopa niiden kyseenalaistamisessa, jotta ympäristövaikutuksia voidaan vähentää perustavasti prosessien kaikissa vaiheissa. Jotta ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia voidaan vähentää nykyistä systeemisemmin, tulee edistää kierrätystalouden innovatiivisia aloitteita, materiaalikiertojen sulkemista ja vertailevia elinkaarianalyyseja sekä hyödyntää tässä määrätietoisesti toiminnallisen ekosysteemikäsityksen mukaista, osittain vielä hankittavaa tietoa energian, veden ja materiaalien kiertokulusta ja sen myönteisistä vaikutuksista maaperän, veden ja paikallisilmaston kestäväpohjaiseen.

D.   
  Toimet alue- ja paikallistasolla

| 47. | Euroopan kansalaiset ovat yhä tietoisempia ympäristön merkityksestä elämäänsä. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat paikallisyhteisöjä lähinnä oleva taso, niillä on ratkaisevan tärkeä rooli koulutusta tarjoavana ja liikkeellepanevana voimana. |
| --- | --- |

47.

Euroopan kansalaiset ovat yhä tietoisempia ympäristön merkityksestä elämäänsä. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat paikallisyhteisöjä lähinnä oleva taso, niillä on ratkaisevan tärkeä rooli koulutusta tarjoavana ja liikkeellepanevana voimana.

| 48. | Ympäristölainsäädännön laatimisessa, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa otetaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEUT) 192 artiklan mukaisesti. Se määrittelee toimivallan jakautumisen EU:n, jäsenvaltioiden ja valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten välillä ympäristöpolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

48.

Ympäristölainsäädännön laatimisessa, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa otetaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEUT) 192 artiklan mukaisesti. Se määrittelee toimivallan jakautumisen EU:n, jäsenvaltioiden ja valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten välillä ympäristöpolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.

| 49. | Komission hyväksymiin konkreettisiin toimenpiteisiin liittyen on välttämätöntä määritellä tavoitteet, joilla vastataan paikallisiin ja alueellisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

49.

Komission hyväksymiin konkreettisiin toimenpiteisiin liittyen on välttämätöntä määritellä tavoitteet, joilla vastataan paikallisiin ja alueellisiin haasteisiin.

| 50. | Paikallisagenda 21 voi ja sen tulee olla osallistavan demokratian väline alue- ja paikallistasolla ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen kautta ja internetin avulla voidaan välittää tietoa seitsemännen toimintaohjelman täytäntöönpanosta paikallistasolla sekä käytettävissä olevista oikeudellisista välineistä. |
| --- | --- |

50.

Paikallisagenda 21 voi ja sen tulee olla osallistavan demokratian väline alue- ja paikallistasolla ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen kautta ja internetin avulla voidaan välittää tietoa seitsemännen toimintaohjelman täytäntöönpanosta paikallistasolla sekä käytettävissä olevista oikeudellisista välineistä.

| 51. | On vahvistettava monitasoisen hallinnon periaate ympäristöasioissa. AK katsoo, että mikään hallintotaso ei yksinään kykene ratkaisemaan ympäristöongelmia eikä mikään niistä pysty toteuttamaan EU:n toimintapolitiikkaa omin voimin. Ei käy enää päinsä, että EU:n ympäristöpolitiikan muotoilusta vastaa säädöksiä laativa EU:n hallintotaso jättääkseen sitten sen toteuttamisen valtiollisten viranomaisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten vastuulle. Kyseistä politiikkaa pitää muotoilla eri hallintotasojen keskinäisen vuorovaikutuksen keinoin. Tarvitaan monitasoista lähestymistapaa, jossa jokainen hallintotaso (unioni-, jäsenvaltio- sekä alue- ja paikallistaso) kantaa vastuunsa koordinoiden toimintaansa muiden viranomaisten kanssa ja ryhtyy toimenpiteisiin, jotka sillä hallintotasolla voidaan ja täytyy toteuttaa, toimivaltuuksien päällekkäisyyksiä välttäen. |
| --- | --- |

51.

On vahvistettava monitasoisen hallinnon periaate ympäristöasioissa. AK katsoo, että mikään hallintotaso ei yksinään kykene ratkaisemaan ympäristöongelmia eikä mikään niistä pysty toteuttamaan EU:n toimintapolitiikkaa omin voimin. Ei käy enää päinsä, että EU:n ympäristöpolitiikan muotoilusta vastaa säädöksiä laativa EU:n hallintotaso jättääkseen sitten sen toteuttamisen valtiollisten viranomaisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten vastuulle. Kyseistä politiikkaa pitää muotoilla eri hallintotasojen keskinäisen vuorovaikutuksen keinoin. Tarvitaan monitasoista lähestymistapaa, jossa jokainen hallintotaso (unioni-, jäsenvaltio- sekä alue- ja paikallistaso) kantaa vastuunsa koordinoiden toimintaansa muiden viranomaisten kanssa ja ryhtyy toimenpiteisiin, jotka sillä hallintotasolla voidaan ja täytyy toteuttaa, toimivaltuuksien päällekkäisyyksiä välttäen.

| 52. | Komitea katsoo, että monitasoisen lähestymistavan soveltamista vaiheessa, jossa toimintapolitiikkaa muotoillaan, tulee vahvistaa. Eurooppalaisen ympäristön tilan kohentaminen edellyttää toteuttamiskelpoisia tavoitteita, ja sen vuoksi lainsäädäntä ja toteuttaminen on sovitettava yhteen. Siksi on oleellisen tärkeää, että jo toimintapolitiikkaa kehiteltäessä kiinnitetään huomiota mahdollisiin taloudellisiin, poliittisluonteisiin tai oikeudellisiin seurauksiin, joita paikallis- ja alueviranomaisille koituu, ja huolehditaan siitä, että EU:n säännöstö on sellaista, että sitä voidaan toteuttaa ja noudattaa. |
| --- | --- |

52.

Komitea katsoo, että monitasoisen lähestymistavan soveltamista vaiheessa, jossa toimintapolitiikkaa muotoillaan, tulee vahvistaa. Eurooppalaisen ympäristön tilan kohentaminen edellyttää toteuttamiskelpoisia tavoitteita, ja sen vuoksi lainsäädäntä ja toteuttaminen on sovitettava yhteen. Siksi on oleellisen tärkeää, että jo toimintapolitiikkaa kehiteltäessä kiinnitetään huomiota mahdollisiin taloudellisiin, poliittisluonteisiin tai oikeudellisiin seurauksiin, joita paikallis- ja alueviranomaisille koituu, ja huolehditaan siitä, että EU:n säännöstö on sellaista, että sitä voidaan toteuttaa ja noudattaa.

| 53. | Komitea suosittaa monitasoisen lähestymistavan vahvistamista myös toteuttamisvaiheessa. Ympäristölainsäädännön toteuttamisessa ei ole kyse pelkästään juridisesta täytäntöönpanosta (siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä). Tämä merkitsee sitä, että EU:n ympäristösäännökset tarvitsevat rinnalleen unionin antamia ja jäsenvaltioiden omia toteutussuunnitelmia (suuntaviivoineen, parhaine käytänteineen ja ongelmiin niiden lähteillä puuttuvine toimenpiteineen). AK vetoaa tässä yhteydessä monitasoisen lähestymisen puolesta ja viittaa jäsenvaltioiden hallintotasojen välisiin (cross-government) ryhmiin, joissa eri hallintotasoilta peräisin olevat asiantuntijat tekevät yhteistyötä laadittaessa kansallisia toteutussuunnitelmia. |
| --- | --- |

53.

Komitea suosittaa monitasoisen lähestymistavan vahvistamista myös toteuttamisvaiheessa. Ympäristölainsäädännön toteuttamisessa ei ole kyse pelkästään juridisesta täytäntöönpanosta (siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä). Tämä merkitsee sitä, että EU:n ympäristösäännökset tarvitsevat rinnalleen unionin antamia ja jäsenvaltioiden omia toteutussuunnitelmia (suuntaviivoineen, parhaine käytänteineen ja ongelmiin niiden lähteillä puuttuvine toimenpiteineen). AK vetoaa tässä yhteydessä monitasoisen lähestymisen puolesta ja viittaa jäsenvaltioiden hallintotasojen välisiin (cross-government) ryhmiin, joissa eri hallintotasoilta peräisin olevat asiantuntijat tekevät yhteistyötä laadittaessa kansallisia toteutussuunnitelmia.

| 54. | Onkin tärkeää, että seitsemännessä toimintaohjelmassa tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten täytäntöönpanoroolia seuraavien toimien kautta:






  a) | Vahvistetaan paikallis- ja aluetason osallistumista kaikkiin EU-lainsäädännön laadinta-, täytäntöönpano- ja arviointivaiheisiin lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi ja sitoutumisen lisäämiseksi. |
| --- | --- | --- |

54.

Onkin tärkeää, että seitsemännessä toimintaohjelmassa tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten täytäntöönpanoroolia seuraavien toimien kautta:

a)

Vahvistetaan paikallis- ja aluetason osallistumista kaikkiin EU-lainsäädännön laadinta-, täytäntöönpano- ja arviointivaiheisiin lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi ja sitoutumisen lisäämiseksi.

| b) | Toteutetaan mekanismit, joilla edistetään paikallis- ja alueviranomaisten sitoutumista sekä parhaiden politiikan täytäntöönpanoon liittyvien käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

b)

Toteutetaan mekanismit, joilla edistetään paikallis- ja alueviranomaisten sitoutumista sekä parhaiden politiikan täytäntöönpanoon liittyvien käytänteiden vaihtoa.

| c) | Keskitytään auttamaan maita ja alueita, joissa ympäristöpolitiikka on vähemmän kehittynyttä, mieluummin kuin otetaan käyttöön EU:n laajuisia uusia toimenpiteitä, mikäli ne ovat ristiriidassa vastaavien politiikkojen ja suunnitelmien kanssa sellaisissa maissa ja alueilla, joissa ympäristöstandardit ja -strategiat ovat kehittyneempiä. |
| --- | --- |

c)

Keskitytään auttamaan maita ja alueita, joissa ympäristöpolitiikka on vähemmän kehittynyttä, mieluummin kuin otetaan käyttöön EU:n laajuisia uusia toimenpiteitä, mikäli ne ovat ristiriidassa vastaavien politiikkojen ja suunnitelmien kanssa sellaisissa maissa ja alueilla, joissa ympäristöstandardit ja -strategiat ovat kehittyneempiä.

| d) | Annetaan direktiivejä mieluummin kuin asetuksia, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voisivat kehittää omat ympäristöratkaisunsa selkeän EU-kehyksen puitteissa |
| --- | --- |

d)

Annetaan direktiivejä mieluummin kuin asetuksia, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voisivat kehittää omat ympäristöratkaisunsa selkeän EU-kehyksen puitteissa

| e) | Määritellään jäsenvaltiotasolla toteutettavia ympäristötarkastuksia koskevat EU-puitteet. |
| --- | --- |

e)

Määritellään jäsenvaltiotasolla toteutettavia ympäristötarkastuksia koskevat EU-puitteet.

| f) | Omaksutaan tehokkaat politiikat, jotka koskevat ongelmiin puuttumista niiden lähteillä, elinkaarianalyysia, materiaalikiertojen sulkemista ja kierrätystalouteen siirtymistä, sekä laajennetaan paikallis- ja alueviranomaisten käytössä olevia, kustannusten kattamista koskevia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

f)

Omaksutaan tehokkaat politiikat, jotka koskevat ongelmiin puuttumista niiden lähteillä, elinkaarianalyysia, materiaalikiertojen sulkemista ja kierrätystalouteen siirtymistä, sekä laajennetaan paikallis- ja alueviranomaisten käytössä olevia, kustannusten kattamista koskevia vaihtoehtoja.

| g) | Vahvistetaan kestävää kaupunkikehitystä Euroopan unionissa. Seitsemännessä toimintaohjelmassa on edelleen tuettava kaupunkien innovatiivisia aloitteita kokemustenvaihdon kautta, määrittelemällä ja hyväksymällä kaupunkien ympäristönsuojeluntason indikaattorit taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset huomioon ottaen sekä lisäämällä tietoa rahoituslähteistä ja toimenpiteistä, jotka tukevat kestävää kehitystä. Kyseiset indikaattorit kehitetään tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

g)

Vahvistetaan kestävää kaupunkikehitystä Euroopan unionissa. Seitsemännessä toimintaohjelmassa on edelleen tuettava kaupunkien innovatiivisia aloitteita kokemustenvaihdon kautta, määrittelemällä ja hyväksymällä kaupunkien ympäristönsuojeluntason indikaattorit taloudelliset, sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset huomioon ottaen sekä lisäämällä tietoa rahoituslähteistä ja toimenpiteistä, jotka tukevat kestävää kehitystä. Kyseiset indikaattorit kehitetään tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa.

| h) | Tuetaan kestäväpohjaisia maaseutualueita koskevia aloitteita. |
| --- | --- |

h)

Tuetaan kestäväpohjaisia maaseutualueita koskevia aloitteita.

| i) | Lisätään EU:n tehokkuutta alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi etenkin Rio+20-konferenssissa hyväksyttyjen sitoumusten pohjalta. |
| --- | --- |

i)

Lisätään EU:n tehokkuutta alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi etenkin Rio+20-konferenssissa hyväksyttyjen sitoumusten pohjalta.

| j) | Määritellään arviointiperusteet kansallisella tasolla toteutettavaan valitusten käsittelyyn, joka kattaa myös riidanratkaisumenettelyt, kuten sovittelun. |
| --- | --- |

j)

Määritellään arviointiperusteet kansallisella tasolla toteutettavaan valitusten käsittelyyn, joka kattaa myös riidanratkaisumenettelyt, kuten sovittelun.

| k) | Noudatetaan järkevän sääntelyn periaatteita sekä seurataan ja valvotaan vaikutusten arviointeja ja selvitetään vaikutukset kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

k)

Noudatetaan järkevän sääntelyn periaatteita sekä seurataan ja valvotaan vaikutusten arviointeja ja selvitetään vaikutukset kilpailukykyyn.

| l) | Sisällytetään ympäristötavoitteet tärkeisiin budjettikohtiin, kuten maaseudun kehittämiseen, maatalouteen sekä rakenne- ja kehitysrahastoihin. |
| --- | --- |

l)

Sisällytetään ympäristötavoitteet tärkeisiin budjettikohtiin, kuten maaseudun kehittämiseen, maatalouteen sekä rakenne- ja kehitysrahastoihin.

| m) | Parannetaan viestintää kaikkien hallintotasojen välillä, kehitetään kaikkia kehityspolitiikan vaiheita ja lisätään investointeja tietojärjestelmiin ja verkkopohjaisiin välineisiin, joilla tarjotaan avointa tietoa ympäristöasioista kansalaisille ja julkisille instituutioille. |
| --- | --- |

m)

Parannetaan viestintää kaikkien hallintotasojen välillä, kehitetään kaikkia kehityspolitiikan vaiheita ja lisätään investointeja tietojärjestelmiin ja verkkopohjaisiin välineisiin, joilla tarjotaan avointa tietoa ympäristöasioista kansalaisille ja julkisille instituutioille.

| n) | Hyödynnetään alueiden komitean perustamaa teknistä foorumia ympäristöalan yhteistyötä varten vuoropuhelun ja tiedonvaihdon edistämisessä sekä konkreettisen täytäntöönpanon parantamisessa ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

n)

Hyödynnetään alueiden komitean perustamaa teknistä foorumia ympäristöalan yhteistyötä varten vuoropuhelun ja tiedonvaihdon edistämisessä sekä konkreettisen täytäntöönpanon parantamisessa ruohonjuuritasolla.

| o) | Luodaan mekanismeja, jotka antavat alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden kerätä ympäristöön liittyviä tietoja, ja jaetaan vastuu näiden tietojen keräämisestä, käsittelystä ja seurannasta yhteisesti kunnille, alueille ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

o)

Luodaan mekanismeja, jotka antavat alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden kerätä ympäristöön liittyviä tietoja, ja jaetaan vastuu näiden tietojen keräämisestä, käsittelystä ja seurannasta yhteisesti kunnille, alueille ja jäsenvaltioille.

| p) | Toteutetaan jäsennellyt täytäntöönpano- ja tietokehykset (structured implementation and information frameworks – SIIF) kaikille EU:n ympäristöasioita koskeville säädöksille siten, että varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen. |
| --- | --- |

p)

Toteutetaan jäsennellyt täytäntöönpano- ja tietokehykset (structured implementation and information frameworks – SIIF) kaikille EU:n ympäristöasioita koskeville säädöksille siten, että varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen.

| q) | Kannustetaan kehittämään paikallis- ja aluetason konkreettisia ympäristökasvatusohjelmia, joilla vahvistetaan ympäristötietoisuutta ja tietoisuutta siitä, miten itse kukin voi osallistua ympäristöongelmien ratkaisemiseen. Ohjelmat tulee toteuttaa osallistumista korostavalla tavalla, muun muassa järjestämällä erilaisia kilpailuja. |
| --- | --- |

q)

Kannustetaan kehittämään paikallis- ja aluetason konkreettisia ympäristökasvatusohjelmia, joilla vahvistetaan ympäristötietoisuutta ja tietoisuutta siitä, miten itse kukin voi osallistua ympäristöongelmien ratkaisemiseen. Ohjelmat tulee toteuttaa osallistumista korostavalla tavalla, muun muassa järjestämällä erilaisia kilpailuja.

| r) | Vahvistetaan sidettä kansalaisten ja ympäristön välillä kuntien ja alueiden toteuttamilla koulutus- ja ympäristövalistusohjelmilla, jotka on suunnattu kaikenikäisille ja joilla pyritään lisäämään kaikkien kansalaisten valveutuneisuutta ympäristöongelmista. |
| --- | --- |

r)

Vahvistetaan sidettä kansalaisten ja ympäristön välillä kuntien ja alueiden toteuttamilla koulutus- ja ympäristövalistusohjelmilla, jotka on suunnattu kaikenikäisille ja joilla pyritään lisäämään kaikkien kansalaisten valveutuneisuutta ympäristöongelmista.

| s) | Vahvistetaan ja laajennetaan IMPEL-verkkoa (Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi) tarjoamalla pitkäkestoista rahoitusta vertaisarviointien ja parhaiden käytänteiden keskinäisen vaihdannan helpottamiseksi, jotta voidaan edistämää ympäristölainsäädännön noudattamista EU:ssa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

s)

Vahvistetaan ja laajennetaan IMPEL-verkkoa (Euroopan unionin verkko ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi) tarjoamalla pitkäkestoista rahoitusta vertaisarviointien ja parhaiden käytänteiden keskinäisen vaihdannan helpottamiseksi, jotta voidaan edistämää ympäristölainsäädännön noudattamista EU:ssa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa.

| t) | Edistetään seitsemännen toimintaohjelman roolia yritysten ja alue- ja paikallisviranomaisten tukemisessa, sillä se tarjoaa jäsennellyt kehykset pitkän aikavälin suunnitteluun etenkin suurissa, infrastruktuureihin tehtävissä investoinneissa. |
| --- | --- |

t)

Edistetään seitsemännen toimintaohjelman roolia yritysten ja alue- ja paikallisviranomaisten tukemisessa, sillä se tarjoaa jäsennellyt kehykset pitkän aikavälin suunnitteluun etenkin suurissa, infrastruktuureihin tehtävissä investoinneissa.

| u) | Hyödynnetään paikallisyhteisöjä ja -järjestöjä kansalaisten mobilisoimisessa pitkän aikavälin ympäristötavoitteiden ja -strategioiden määrittelyyn, EU:n rahastojen käyttämisessä ympäristöinfrastruktuuri- ja ekosysteemipalveluinvestointeihin, ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuuden häviämiseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä sekä ympäristöarviointia ja ympäristövaikutusten arviointia koskevien direktiivien soveltamisesta annettavassa koulutuksessa. |
| --- | --- |

u)

Hyödynnetään paikallisyhteisöjä ja -järjestöjä kansalaisten mobilisoimisessa pitkän aikavälin ympäristötavoitteiden ja -strategioiden määrittelyyn, EU:n rahastojen käyttämisessä ympäristöinfrastruktuuri- ja ekosysteemipalveluinvestointeihin, ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuuden häviämiseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä sekä ympäristöarviointia ja ympäristövaikutusten arviointia koskevien direktiivien soveltamisesta annettavassa koulutuksessa.

| v) | Sisällytetään kaupunkisuunnittelun valmisteluasiakirjoihin kestäväpohjaisen kaupunkiympäristön hallinnan menettelyjä, joissa kiinnitetään huomiota yhdennettyyn ympäristösuunnitteluun, kestävään liikkuvuuteen, sähkökäyttöisten liikennevälineiden, pyöräteiden ja kaupunkipyörien verkostoon kaupunkien keskusta-alueilla sekä elämänlaatuun ja kansanterveyteen. |
| --- | --- |

v)

Sisällytetään kaupunkisuunnittelun valmisteluasiakirjoihin kestäväpohjaisen kaupunkiympäristön hallinnan menettelyjä, joissa kiinnitetään huomiota yhdennettyyn ympäristösuunnitteluun, kestävään liikkuvuuteen, sähkökäyttöisten liikennevälineiden, pyöräteiden ja kaupunkipyörien verkostoon kaupunkien keskusta-alueilla sekä elämänlaatuun ja kansanterveyteen.

| 55. | Seitsemänteen toimintaohjelmaan liittyvä strategia riippuu osittain erityisistä politiikan välineistä, jotka on valittu asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Se määritetään vasta vaikutusten arvioinnin jälkeen. Tämä vaikuttaa kustannustehokkuuteen ja erityisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin sekä lisäksi kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten rooliin EU:n tasolla sovitun politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanossa. Edellisessä kohdassa mainitut toimet eivät saa lisätä kuntien ja alueiden menopaineita. Komitea katsoo, että kustannusvastuu edellisessä kohdassa mainituista toimista tulisi ensisijaisesti olla EU:lla tai kansallisilla hallituksilla. On tärkeää varmistaa taloudellisen edistymisen kestävyys ja säilyttää ekosysteemien sietokyky, koska ekosysteemit edistävät kasvua ja suojelevat kansalaisten terveyttä. |
| --- | --- |

55.

Seitsemänteen toimintaohjelmaan liittyvä strategia riippuu osittain erityisistä politiikan välineistä, jotka on valittu asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Se määritetään vasta vaikutusten arvioinnin jälkeen. Tämä vaikuttaa kustannustehokkuuteen ja erityisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin sekä lisäksi kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten rooliin EU:n tasolla sovitun politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanossa. Edellisessä kohdassa mainitut toimet eivät saa lisätä kuntien ja alueiden menopaineita. Komitea katsoo, että kustannusvastuu edellisessä kohdassa mainituista toimista tulisi ensisijaisesti olla EU:lla tai kansallisilla hallituksilla. On tärkeää varmistaa taloudellisen edistymisen kestävyys ja säilyttää ekosysteemien sietokyky, koska ekosysteemit edistävät kasvua ja suojelevat kansalaisten terveyttä.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 15

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Monissa tapauksissa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia tarvitaan ensisijaisesti kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Joissakin muissa tapauksissa tarvitaan lisätoimia EU:n tasolla. Koska ympäristöpolitiikka kuuluu EU:n jaettuun toimivaltaan, yksi ohjelman tavoitteista on saada aikaan yhteisten tavoitteiden yhteinen omistajuus ja varmistaa tasapuoliset toimintaolosuhteet yrityksille ja viranomaisille. Selkeät tavoitteet antavat poliittisille päättäjille ja muille sidosryhmille, kuten alueille, kaupungeille, yrityksille ja työmarkkinaosapuolille, sekä yksittäisille kansalaisille toimien selkeän suunnan ja ennustettavat puitteet. | Monissa tapauksissa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia tarvitaan ensisijaisesti unionin, kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Joissakin muissa tapauksissa tarvitaan lisätoimia EU:n tasolla. Koska ympäristöpolitiikka kuuluu EU:n jaettuun toimivaltaan, yksi ohjelman tavoitteista on saada aikaan yhteisten tavoitteiden yhteinen omistajuus ja varmistaa tasapuoliset toimintaolosuhteet yrityksille ja viranomaisille. Selkeät tavoitteet antavat poliittisille päättäjille ja muille sidosryhmille, kuten alueille, kaupungeille, yrityksille ja työmarkkinaosapuolille, sekä yksittäisille kansalaisille toimien selkeän suunnan ja ennustettavat puitteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Monissa tapauksissa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia tarvitaan ensisijaisesti kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Joissakin muissa tapauksissa tarvitaan lisätoimia EU:n tasolla. Koska ympäristöpolitiikka kuuluu EU:n jaettuun toimivaltaan, yksi ohjelman tavoitteista on saada aikaan yhteisten tavoitteiden yhteinen omistajuus ja varmistaa tasapuoliset toimintaolosuhteet yrityksille ja viranomaisille. Selkeät tavoitteet antavat poliittisille päättäjille ja muille sidosryhmille, kuten alueille, kaupungeille, yrityksille ja työmarkkinaosapuolille, sekä yksittäisille kansalaisille toimien selkeän suunnan ja ennustettavat puitteet.

Monissa tapauksissa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia tarvitaan ensisijaisesti unionin, kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Joissakin muissa tapauksissa tarvitaan lisätoimia EU:n tasolla. Koska ympäristöpolitiikka kuuluu EU:n jaettuun toimivaltaan, yksi ohjelman tavoitteista on saada aikaan yhteisten tavoitteiden yhteinen omistajuus ja varmistaa tasapuoliset toimintaolosuhteet yrityksille ja viranomaisille. Selkeät tavoitteet antavat poliittisille päättäjille ja muille sidosryhmille, kuten alueille, kaupungeille, yrityksille ja työmarkkinaosapuolille, sekä yksittäisille kansalaisille toimien selkeän suunnan ja ennustettavat puitteet.

Perustelu

Vastuu ympäristön tilan parantamisesta jakautuu kaikkien hallintotasojen kesken.

Muutosehdotus 2

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 43

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Merkittävä osuus EU:n väestöstä altistuu WHO:n suositukset ylittäville ilmansaastepitoisuuksille. Toimia tarvitaan erityisesti aloilla, joilla väestö, erityisesti yhteiskunnan herkät ja haavoittuvat ryhmät, ja ekosysteemit altistuvat korkeille epäpuhtaustasoille, esimerkiksi kaupungeissa ja rakennuksissa. | Merkittävä osuus EU:n väestöstä altistuu WHO:n suositukset ylittäville ilmansaastepitoisuuksille. Unionin ja kansallisen tason
  T
  toimia tarvitaan erityisesti aloilla, joilla väestö, erityisesti yhteiskunnan herkät ja haavoittuvat ryhmät, ja ekosysteemit altistuvat korkeille epäpuhtaustasoille, esimerkiksi kaupungeissa ja rakennuksissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Merkittävä osuus EU:n väestöstä altistuu WHO:n suositukset ylittäville ilmansaastepitoisuuksille. Toimia tarvitaan erityisesti aloilla, joilla väestö, erityisesti yhteiskunnan herkät ja haavoittuvat ryhmät, ja ekosysteemit altistuvat korkeille epäpuhtaustasoille, esimerkiksi kaupungeissa ja rakennuksissa.

Merkittävä osuus EU:n väestöstä altistuu WHO:n suositukset ylittäville ilmansaastepitoisuuksille. Unionin ja kansallisen tason
  T
  toimia tarvitaan erityisesti aloilla, joilla väestö, erityisesti yhteiskunnan herkät ja haavoittuvat ryhmät, ja ekosysteemit altistuvat korkeille epäpuhtaustasoille, esimerkiksi kaupungeissa ja rakennuksissa.

Perustelu

EU:n ja valtioiden toimet ovat erityisen tarpeellisia näissä kysymyksissä.

Muutosehdotus 3

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 58

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toiseksi EU ottaa käyttöön tarkastukset ja valvonnan aikaisempaa useammissa ympäristösäädöksissä. Tätä toimintaa täydentää EU:n tason valmius käsitellä perustelluista syistä huolta aiheuttavia tilanteita. | Toiseksi EU ottaa kohdennetun painopisteasettelun puitteissa käyttöön tarkastukset ja valvonnan aikaisempaa useammissa ympäristösäädöksissä hyödyntäen voimassaolevien tarkastussääntöjen kanssa saavutettavia synergioita. Tätä toimintaa täydentää EU:n tason valmius käsitellä perustelluista syistä huolta aiheuttavia tilanteita unionin toimivallan puitteissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toiseksi EU ottaa käyttöön tarkastukset ja valvonnan aikaisempaa useammissa ympäristösäädöksissä. Tätä toimintaa täydentää EU:n tason valmius käsitellä perustelluista syistä huolta aiheuttavia tilanteita.

Toiseksi EU ottaa kohdennetun painopisteasettelun puitteissa käyttöön tarkastukset ja valvonnan aikaisempaa useammissa ympäristösäädöksissä hyödyntäen voimassaolevien tarkastussääntöjen kanssa saavutettavia synergioita. Tätä toimintaa täydentää EU:n tason valmius käsitellä perustelluista syistä huolta aiheuttavia tilanteita unionin toimivallan puitteissa.

Perustelu

Laajennettaessa tarkastussääntöjen soveltamisalaa EU:n koko ympäristölainsäädäntöön tulisi varmistaa tehokas eteneminen, jotta voidaan välttää tarpeetonta byrokratian lisäämistä jo muutenkin erittäin muodollisissa ja raskaissa EU-menettelyissä. Lisäksi ei käy selväksi, onko tarkoituksena luoda Euroopan komissiolle uusia toimivaltuuksia. Siksi kohdan 58 muotoilulla tulisi varmistaa, että komissio toteuttaa toimet nykyisen toimivaltansa puitteissa. Ristiriitaa AK:n lausunnon kanssa ei ole havaittavissa, koska lausunnossa ehdotetaan hallinnon järkiperäistämistä ja ympäristötietojen vaihdon uudenaikaistamista.

Muutosehdotus 4

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 69

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tietämyksessä on edelleen merkittäviä aukkoja, ja jotkut niistä liittyvät tämän ohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin. Onkin tärkeää investoida jatkotutkimukseen näiden aukkojen poistamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että viranomaisilla ja yrityksillä on selkeä perusta päätöksilleen, joissa heijastuvat täysimääräisesti todelliset sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Tiedoissa on neljä selvää aukkoa:






  — | Tarvitaan huippututkimusta tieto- ja tietämyspuutteiden täyttämiseksi sekä riittäviä mallintamistyökaluja, jotta voidaan ymmärtää paremmin ympäristön muuttumiseen liittyvät monitasoiset asiat, kuten ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutukset, lajien häviämisen vaikutukset ekosysteemipalveluihin, ympäristöraja-arvot ja ekologiset kriittiset pisteet. Vaikka käytettävissä olevien tietojen perusteella on aihetta ennaltavarautumiseen näillä aloilla, lisätutkimuksilla, jotka koskevat planeettamme sietokykyä, systeemisiä riskejä ja yhteiskuntamme kykyä selviytyä muutoksia koskevilla lisätutkimuksilla, voidaan tukea asianmukaisempien toimien kehittämistä. Toimiin olisi sisällyttävä investoinnit tieto- ja tietämyspuutteiden poistamiseen, mallintamiseen ja ekosysteemipalvelujen arviointiin, sen ymmärtämiseen, mikä tehtävä luonnon monimuotoisuudella on ekosysteemipalvelujen tukemisessa ja miten ekosysteemit mukautuvat ilmastonmuutokseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tietämyksessä on edelleen merkittäviä aukkoja, ja jotkut niistä liittyvät tämän ohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin. Onkin tärkeää investoida jatkotutkimukseen näiden aukkojen poistamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että viranomaisilla ja yrityksillä on selkeä perusta päätöksilleen, joissa heijastuvat täysimääräisesti todelliset sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Tiedoissa on neljä selvää aukkoa:

—

Tarvitaan huippututkimusta tieto- ja tietämyspuutteiden täyttämiseksi sekä riittäviä mallintamistyökaluja, jotta voidaan ymmärtää paremmin ympäristön muuttumiseen liittyvät monitasoiset asiat, kuten ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutukset, lajien häviämisen vaikutukset ekosysteemipalveluihin, ympäristöraja-arvot ja ekologiset kriittiset pisteet. Vaikka käytettävissä olevien tietojen perusteella on aihetta ennaltavarautumiseen näillä aloilla, lisätutkimuksilla, jotka koskevat planeettamme sietokykyä, systeemisiä riskejä ja yhteiskuntamme kykyä selviytyä muutoksia koskevilla lisätutkimuksilla, voidaan tukea asianmukaisempien toimien kehittämistä. Toimiin olisi sisällyttävä investoinnit tieto- ja tietämyspuutteiden poistamiseen, mallintamiseen ja ekosysteemipalvelujen arviointiin, sen ymmärtämiseen, mikä tehtävä luonnon monimuotoisuudella on ekosysteemipalvelujen tukemisessa ja miten ekosysteemit mukautuvat ilmastonmuutokseen.

Tietämyksessä on edelleen merkittäviä aukkoja, ja jotkut niistä liittyvät tämän ohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin. Onkin tärkeää investoida jatkotutkimukseen näiden aukkojen poistamiseksi, jotta voidaan varmistaa, että viranomaisilla ja yrityksillä on selkeä perusta päätöksilleen, joissa heijastuvat täysimääräisesti todelliset sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Tiedoissa on neljä selvää aukkoa:

| — | Tarvitaan huippututkimusta tieto- ja tietämyspuutteiden täyttämiseksi sekä riittäviä mallintamistyökaluja, jotta voidaan ymmärtää paremmin ympäristön muuttumiseen liittyvät monitasoiset asiat, kuten ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutukset, lajien häviämisen vaikutukset ekosysteemipalveluihin, ympäristöraja-arvot ja ekologiset kriittiset pisteet. Olemassa olevaa pitkälle erikoistunutta yksittäisten alojen (maaperä, vesi, ilmasto, ilma, kasvit, eläimet jne.) tietämystä suunnataan yhä voimakkaammin eri alojen toiminnalliseen vuorovaikutukseen. Tämänkaltainen tieto on välttämätöntä ekosysteemien toiminnallisen ja kestäväpohjaisen ohjauksen kannalta. Tietämys takaa, että ekosysteemien vakauttamista koskevan yhdenmukaisen etenemisen keskeinen tavoite voidaan saavuttaa varmasti ja varoja voidaan käyttää tehokkaasti. Vaikka käytettävissä olevien tietojen perusteella on aihetta ennaltavarautumiseen näillä aloilla, lisätutkimuksilla, jotka koskevat planeettamme sietokykyä, systeemisiä riskejä ja yhteiskuntamme kykyä selviytyä muutoksia koskevilla lisätutkimuksilla, voidaan tukea asianmukaisempien toimien kehittämistä. Toimiin olisi sisällyttävä investoinnit tieto- ja tietämyspuutteiden poistamiseen, mallintamiseen ja ekosysteemipalvelujen arviointiin, sen ymmärtämiseen, mikä tehtävä luonnon monimuotoisuudella on ekosysteemipalvelujen tukemisessa ja miten ekosysteemit mukautuvat ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

—

Tarvitaan huippututkimusta tieto- ja tietämyspuutteiden täyttämiseksi sekä riittäviä mallintamistyökaluja, jotta voidaan ymmärtää paremmin ympäristön muuttumiseen liittyvät monitasoiset asiat, kuten ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutukset, lajien häviämisen vaikutukset ekosysteemipalveluihin, ympäristöraja-arvot ja ekologiset kriittiset pisteet. Olemassa olevaa pitkälle erikoistunutta yksittäisten alojen (maaperä, vesi, ilmasto, ilma, kasvit, eläimet jne.) tietämystä suunnataan yhä voimakkaammin eri alojen toiminnalliseen vuorovaikutukseen. Tämänkaltainen tieto on välttämätöntä ekosysteemien toiminnallisen ja kestäväpohjaisen ohjauksen kannalta. Tietämys takaa, että ekosysteemien vakauttamista koskevan yhdenmukaisen etenemisen keskeinen tavoite voidaan saavuttaa varmasti ja varoja voidaan käyttää tehokkaasti. Vaikka käytettävissä olevien tietojen perusteella on aihetta ennaltavarautumiseen näillä aloilla, lisätutkimuksilla, jotka koskevat planeettamme sietokykyä, systeemisiä riskejä ja yhteiskuntamme kykyä selviytyä muutoksia koskevilla lisätutkimuksilla, voidaan tukea asianmukaisempien toimien kehittämistä. Toimiin olisi sisällyttävä investoinnit tieto- ja tietämyspuutteiden poistamiseen, mallintamiseen ja ekosysteemipalvelujen arviointiin, sen ymmärtämiseen, mikä tehtävä luonnon monimuotoisuudella on ekosysteemipalvelujen tukemisessa ja miten ekosysteemit mukautuvat ilmastonmuutokseen.

[ – – ]

[ – – ]

Perustelu

Tiedonpuutteen pikainen paikkaaminen ekosysteemikäsityksen alalla on välttämätöntä, jotta voidaan kehittää kohdennetusti ja tehokkaasti toimenpiteitä kestäväpohjaisen ympäristöpolitiikan puitteissa ja samalla taata avoimuus hankkeiden toteuttajien kannalta tärkeässä, ympäristöä koskevaan toimintaohjelmaan kirjatussa ekosysteemipalveluiden kartoittamisessa ja arvioimisessa sekä niiden korvaamisessa nettohävikin tapauksessa. Näin vältetään tehottomia ja mm. hankkeiden toteuttajia rasittavia strategioita. Tämä vastaa AK:n lausuntoa, jonka tavoitteena ovat toteutettavissa olevat ympäristötavoitteet ja tietoaukkojen täyttäminen.

Muutosehdotus 5

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 83

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka ympäristönsuojelun sisällyttäminen muihin EU:n toimintapolitiikkoihin ja toimintoihin on ollut kirjattuna unionin perussopimukseen jo vuodesta 1997, Euroopan ympäristön tila kokonaisuudessaan osoittaa, että vaikka kehitys on joillakin aloilla ollut kunnioitettavaa, kaikkia kielteisiä suuntauksia ei kuitenkaan ole pystytty kääntämään. Useiden tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää vielä syvempää ympäristö- ja ilmastonäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä yhdenmukaisempia ja yhtenäisempiä toimintapoliittisia lähestymistapoja, joista saadaan monenkertaisia hyötyjä. Tämän pitäisi auttaa varmistamaan, että vaikeita kompromisseja käsitellään jo varhaisessa vaiheessa eikä vasta täytäntöönpanon yhteydessä ja että sellaisia vaikutuksia, joita ei voida välttää, yritetään hillitä tehokkaammin. Strategista ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ja ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ovat, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti, tehokkaita välineitä sen varmistamiseksi, että ympäristönsuojeluvaatimukset sisällytetään niin suunnitelmiin ja ohjelmiin kuin hankkeisiinkin. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla, jotka ovat yleensä vastuussa maa- ja merialueiden käyttöä koskevista päätöksistä, on erityisen merkittävä tehtävä arvioitaessa ympäristövaikutuksia ja suojeltaessa, säilytettäessä ja parannettaessa luonnonvaroja sekä pyrittäessä parantamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten ja luonnonkatastrofien sietokykyä. | Vaikka ympäristönsuojelun sisällyttäminen muihin EU:n toimintapolitiikkoihin ja toimintoihin on ollut kirjattuna unionin perussopimukseen jo vuodesta 1997, Euroopan ympäristön tila kokonaisuudessaan osoittaa, että vaikka kehitys on joillakin aloilla ollut kunnioitettavaa, kaikkia kielteisiä suuntauksia ei kuitenkaan ole pystytty kääntämään. Useiden tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää vielä syvempää ympäristö- ja ilmastonäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä yhdenmukaisempia ja yhtenäisempiä toimintapoliittisia lähestymistapoja, joista saadaan monenkertaisia hyötyjä. Tämän pitäisi auttaa varmistamaan, että vaikeita kompromisseja käsitellään jo varhaisessa vaiheessa eikä vasta täytäntöönpanon yhteydessä ja että sellaisia vaikutuksia, joita ei voida välttää, yritetään hillitä tehokkaammin. Päästölähteisiin perustuvan EU-politiikan kunnianhimoisuuden taso on sovitettava yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa, ja päästölähteisiin perustuvien toimenpiteiden aikataulut on synkronoitava päästötavoitteiden kanssa. Strategista ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ja ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ovat, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti, tehokkaita välineitä sen varmistamiseksi, että ympäristönsuojeluvaatimukset sisällytetään niin suunnitelmiin ja ohjelmiin kuin hankkeisiinkin. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla, jotka ovat yleensä vastuussa maa- ja merialueiden käyttöä koskevista päätöksistä, on erityisen merkittävä tehtävä arvioitaessa ympäristövaikutuksia ja suojeltaessa, säilytettäessä ja parannettaessa luonnonvaroja sekä pyrittäessä parantamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten ja luonnonkatastrofien sietokykyä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka ympäristönsuojelun sisällyttäminen muihin EU:n toimintapolitiikkoihin ja toimintoihin on ollut kirjattuna unionin perussopimukseen jo vuodesta 1997, Euroopan ympäristön tila kokonaisuudessaan osoittaa, että vaikka kehitys on joillakin aloilla ollut kunnioitettavaa, kaikkia kielteisiä suuntauksia ei kuitenkaan ole pystytty kääntämään. Useiden tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää vielä syvempää ympäristö- ja ilmastonäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä yhdenmukaisempia ja yhtenäisempiä toimintapoliittisia lähestymistapoja, joista saadaan monenkertaisia hyötyjä. Tämän pitäisi auttaa varmistamaan, että vaikeita kompromisseja käsitellään jo varhaisessa vaiheessa eikä vasta täytäntöönpanon yhteydessä ja että sellaisia vaikutuksia, joita ei voida välttää, yritetään hillitä tehokkaammin. Strategista ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ja ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ovat, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti, tehokkaita välineitä sen varmistamiseksi, että ympäristönsuojeluvaatimukset sisällytetään niin suunnitelmiin ja ohjelmiin kuin hankkeisiinkin. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla, jotka ovat yleensä vastuussa maa- ja merialueiden käyttöä koskevista päätöksistä, on erityisen merkittävä tehtävä arvioitaessa ympäristövaikutuksia ja suojeltaessa, säilytettäessä ja parannettaessa luonnonvaroja sekä pyrittäessä parantamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten ja luonnonkatastrofien sietokykyä.

Vaikka ympäristönsuojelun sisällyttäminen muihin EU:n toimintapolitiikkoihin ja toimintoihin on ollut kirjattuna unionin perussopimukseen jo vuodesta 1997, Euroopan ympäristön tila kokonaisuudessaan osoittaa, että vaikka kehitys on joillakin aloilla ollut kunnioitettavaa, kaikkia kielteisiä suuntauksia ei kuitenkaan ole pystytty kääntämään. Useiden tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää vielä syvempää ympäristö- ja ilmastonäkökohtien sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä yhdenmukaisempia ja yhtenäisempiä toimintapoliittisia lähestymistapoja, joista saadaan monenkertaisia hyötyjä. Tämän pitäisi auttaa varmistamaan, että vaikeita kompromisseja käsitellään jo varhaisessa vaiheessa eikä vasta täytäntöönpanon yhteydessä ja että sellaisia vaikutuksia, joita ei voida välttää, yritetään hillitä tehokkaammin. Päästölähteisiin perustuvan EU-politiikan kunnianhimoisuuden taso on sovitettava yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa, ja päästölähteisiin perustuvien toimenpiteiden aikataulut on synkronoitava päästötavoitteiden kanssa. Strategista ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ja ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi ovat, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti, tehokkaita välineitä sen varmistamiseksi, että ympäristönsuojeluvaatimukset sisällytetään niin suunnitelmiin ja ohjelmiin kuin hankkeisiinkin. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla, jotka ovat yleensä vastuussa maa- ja merialueiden käyttöä koskevista päätöksistä, on erityisen merkittävä tehtävä arvioitaessa ympäristövaikutuksia ja suojeltaessa, säilytettäessä ja parannettaessa luonnonvaroja sekä pyrittäessä parantamaan ilmastonmuutoksen vaikutusten ja luonnonkatastrofien sietokykyä.

Perustelu

Päästölähteisiin perustuvan politiikan kunnianhimoisuuden taso ja aikataulut on sovitettava yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa.

Muutosehdotus 6

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 86

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan parantaa ympäristöpolitiikan sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä toimintapolitiikkojen johdonmukaisuutta ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:






  (a) | EU:n ja jäsenvaltioiden tason alakohtaisia politiikkoja kehitetään ja pannaan täytäntöön niin, että niillä tuetaan asiaa koskevien ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan parantaa ympäristöpolitiikan sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä toimintapolitiikkojen johdonmukaisuutta ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

(a)

EU:n ja jäsenvaltioiden tason alakohtaisia politiikkoja kehitetään ja pannaan täytäntöön niin, että niillä tuetaan asiaa koskevien ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.

Tämä edellyttää erityisesti, että

| (a) | ympäristöön ja ilmastoon liittyvät täydentävät ehdot ja kannustimet sisällytetään EU:n ja jäsenvaltion tason poliittisiin aloitteisiin, mukaan lukien voimassa olevien politiikkojen tarkistukset ja uudistukset sekä uudet aloitteet; |
| --- | --- |

(a)

ympäristöön ja ilmastoon liittyvät täydentävät ehdot ja kannustimet sisällytetään EU:n ja jäsenvaltion tason poliittisiin aloitteisiin, mukaan lukien voimassa olevien politiikkojen tarkistukset ja uudistukset sekä uudet aloitteet;

| (b) | EU:n ja jäsenvaltion tasolla suoritetaan systemaattisesti ennakkotarkastuksia poliittisten aloitteiden ympäristöön liittyvistä, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(b)

EU:n ja jäsenvaltion tasolla suoritetaan systemaattisesti ennakkotarkastuksia poliittisten aloitteiden ympäristöön liittyvistä, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi.

Jotta voidaan parantaa ympäristöpolitiikan sisällyttämistä muihin politiikan osa-alueisiin sekä toimintapolitiikkojen johdonmukaisuutta ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

| (a) | EU:n ja jäsenvaltioiden tason alakohtaisia politiikkoja kehitetään ja pannaan täytäntöön niin, että niillä tuetaan asiaa koskevien ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(a)

EU:n ja jäsenvaltioiden tason alakohtaisia politiikkoja kehitetään ja pannaan täytäntöön niin, että niillä tuetaan asiaa koskevien ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.

Tämä edellyttää erityisesti, että

| (a) | ympäristöön ja ilmastoon liittyvät täydentävät ehdot ja kannustimet sisällytetään EU:n ja jäsenvaltion tason poliittisiin aloitteisiin, mukaan lukien voimassa olevien politiikkojen tarkistukset ja uudistukset sekä uudet aloitteet; |
| --- | --- |

(a)

ympäristöön ja ilmastoon liittyvät täydentävät ehdot ja kannustimet sisällytetään EU:n ja jäsenvaltion tason poliittisiin aloitteisiin, mukaan lukien voimassa olevien politiikkojen tarkistukset ja uudistukset sekä uudet aloitteet;

| (b) | Päästölähteisiin perustuvan EU-politiikan kunnianhimoisuuden taso sovitetaan yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa ja synkronoidaan päästölähteisiin perustuvien toimenpiteiden ja päästötavoitteiden aikataulut. |
| --- | --- |

(b)

Päästölähteisiin perustuvan EU-politiikan kunnianhimoisuuden taso sovitetaan yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa ja synkronoidaan päästölähteisiin perustuvien toimenpiteiden ja päästötavoitteiden aikataulut.

| (b
  c) | EU:n ja jäsenvaltion tasolla suoritetaan systemaattisesti ennakkotarkastuksia poliittisten aloitteiden ympäristöön liittyvistä, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(b
  c)

EU:n ja jäsenvaltion tasolla suoritetaan systemaattisesti ennakkotarkastuksia poliittisten aloitteiden ympäristöön liittyvistä, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista niiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi.

Perustelu

Päästölähteisiin perustuvan politiikan kunnianhimoisuuden taso ja aikataulut on sovitettava yhteen alakohtaisten ympäristötavoitteiden kanssa.

Muutosehdotus 7

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 89

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n kansalaiset, asuivatpa he sitten kaupungissa tai maaseudulla, hyötyvät useista kaupunkialueiden kestävän kehityksen tukemiseen liittyvistä EU:n toimintapolitiikoista ja aloitteista. Tämä edellyttää kuitenkin toimivaa ja tehokasta yhteensovittamista hallinnon eri tasoilla ja hallinnollisten rajojen ylitse. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset on otettava järjestelmällisesti mukaan kaupunkiympäristön laatuun vaikuttavien politiikkojen suunnitteluun, muotoiluun ja kehittämiseen. Yhteisen strategiakehyksen puitteissa seuraavalle rahoituskaudelle esitetyt kansallisen ja alueellisen tason tehostetut yhteensovittamismenetelmät ja kaupunkialueiden kehitysfoorumi edistäisivät tämän varmistamista, kuten myös se, että sidosryhmät ja yleisö otetaan laajemmin mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset hyötyvät myös sellaisten välineiden kehittämisestä edelleen, joilla virtaviivaistetaan ympäristötiedon keräämistä ja hallintaa ja helpotetaan tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa, sekä pyrkimyksistä parantaa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa unionin, kansallisella ja paikallisella tasolla. Tämä on Rio+20-huippukokouksessa tehdyn sitoumuksen mukaista. Huippukokouksessa sitouduttiin edistämään yhdennettyä lähestymistapaa kestävien kaupunkien ja taajamien suunnittelussa, rakentamisessa ja hoidossa. Yhdennettyjen lähestymistapojen soveltaminen kaupunkialueiden suunnittelussa, jossa pitkän aikavälin ympäristönäkökohdat otetaan täysimääräisesti huomioon taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, ovat oleellisia varmistettaessa, että kaupungit ovat kestäviä, tehokkaita ja terveellisiä paikkoja elää ja työskennellä. | EU:n kansalaiset, asuivatpa he sitten kaupungissa tai maaseudulla, hyötyvät useista kaupunkialueiden kestävän kehityksen tukemiseen liittyvistä EU:n toimintapolitiikoista ja aloitteista. Tämä edellyttää kuitenkin toimivaa ja tehokasta yhteensovittamista hallinnon eri tasoilla ja hallinnollisten rajojen ylitse. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset on otettava järjestelmällisesti mukaan kaupunkiympäristön laatuun vaikuttavien politiikkojen suunnitteluun, muotoiluun ja kehittämiseen. Yhteisen strategiakehyksen puitteissa seuraavalle rahoituskaudelle esitetyt kansallisen ja alueellisen tason tehostetut yhteensovittamismenetelmät ja kaupunkialueiden kehitysfoorumi edistäisivät tämän varmistamista, kuten myös se, että sidosryhmät ja yleisö otetaan laajemmin mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset hyötyvät
  voivat myös hyötyä sellaisten välineiden kehittämisestä edelleen, joilla virtaviivaistetaan ympäristötiedon keräämistä ja hallintaa ja helpotetaan tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa, sekä pyrkimyksistä parantaa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa unionin, kansallisella ja paikallisella tasolla. Tämä on Rio+20-huippukokouksessa tehdyn sitoumuksen mukaista. Huippukokouksessa sitouduttiin edistämään yhdennettyä lähestymistapaa kestävien kaupunkien ja taajamien suunnittelussa, rakentamisessa ja hoidossa. Yhdennettyjen lähestymistapojen soveltaminen kaupunkialueiden suunnittelussa, jossa pitkän aikavälin ympäristönäkökohdat otetaan täysimääräisesti huomioon taloudellisten, ja sosiaalisten ja alueellisten haasteiden lisäksi, ovat oleellisia varmistettaessa, että kaupungit ovat kestäviä, tehokkaita ja terveellisiä paikkoja elää ja työskennellä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n kansalaiset, asuivatpa he sitten kaupungissa tai maaseudulla, hyötyvät useista kaupunkialueiden kestävän kehityksen tukemiseen liittyvistä EU:n toimintapolitiikoista ja aloitteista. Tämä edellyttää kuitenkin toimivaa ja tehokasta yhteensovittamista hallinnon eri tasoilla ja hallinnollisten rajojen ylitse. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset on otettava järjestelmällisesti mukaan kaupunkiympäristön laatuun vaikuttavien politiikkojen suunnitteluun, muotoiluun ja kehittämiseen. Yhteisen strategiakehyksen puitteissa seuraavalle rahoituskaudelle esitetyt kansallisen ja alueellisen tason tehostetut yhteensovittamismenetelmät ja kaupunkialueiden kehitysfoorumi edistäisivät tämän varmistamista, kuten myös se, että sidosryhmät ja yleisö otetaan laajemmin mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset hyötyvät myös sellaisten välineiden kehittämisestä edelleen, joilla virtaviivaistetaan ympäristötiedon keräämistä ja hallintaa ja helpotetaan tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa, sekä pyrkimyksistä parantaa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa unionin, kansallisella ja paikallisella tasolla. Tämä on Rio+20-huippukokouksessa tehdyn sitoumuksen mukaista. Huippukokouksessa sitouduttiin edistämään yhdennettyä lähestymistapaa kestävien kaupunkien ja taajamien suunnittelussa, rakentamisessa ja hoidossa. Yhdennettyjen lähestymistapojen soveltaminen kaupunkialueiden suunnittelussa, jossa pitkän aikavälin ympäristönäkökohdat otetaan täysimääräisesti huomioon taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, ovat oleellisia varmistettaessa, että kaupungit ovat kestäviä, tehokkaita ja terveellisiä paikkoja elää ja työskennellä.

EU:n kansalaiset, asuivatpa he sitten kaupungissa tai maaseudulla, hyötyvät useista kaupunkialueiden kestävän kehityksen tukemiseen liittyvistä EU:n toimintapolitiikoista ja aloitteista. Tämä edellyttää kuitenkin toimivaa ja tehokasta yhteensovittamista hallinnon eri tasoilla ja hallinnollisten rajojen ylitse. Alueelliset ja paikalliset viranomaiset on otettava järjestelmällisesti mukaan kaupunkiympäristön laatuun vaikuttavien politiikkojen suunnitteluun, muotoiluun ja kehittämiseen. Yhteisen strategiakehyksen puitteissa seuraavalle rahoituskaudelle esitetyt kansallisen ja alueellisen tason tehostetut yhteensovittamismenetelmät ja kaupunkialueiden kehitysfoorumi edistäisivät tämän varmistamista, kuten myös se, että sidosryhmät ja yleisö otetaan laajemmin mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset hyötyvät
  voivat myös hyötyä sellaisten välineiden kehittämisestä edelleen, joilla virtaviivaistetaan ympäristötiedon keräämistä ja hallintaa ja helpotetaan tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa, sekä pyrkimyksistä parantaa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa unionin, kansallisella ja paikallisella tasolla. Tämä on Rio+20-huippukokouksessa tehdyn sitoumuksen mukaista. Huippukokouksessa sitouduttiin edistämään yhdennettyä lähestymistapaa kestävien kaupunkien ja taajamien suunnittelussa, rakentamisessa ja hoidossa. Yhdennettyjen lähestymistapojen soveltaminen kaupunkialueiden suunnittelussa, jossa pitkän aikavälin ympäristönäkökohdat otetaan täysimääräisesti huomioon taloudellisten, ja sosiaalisten ja alueellisten haasteiden lisäksi, ovat oleellisia varmistettaessa, että kaupungit ovat kestäviä, tehokkaita ja terveellisiä paikkoja elää ja työskennellä.

Perustelu

Sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien lisäksi myös alueelliset haasteet ovat tärkeitä.

Muutosehdotus 8

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 90

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n olisi edelleen edistettävä ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, jotka tukevat innovointia ja parhaita käytänteitä kaupungeissa, kaupunkien välistä verkostoitumista ja tietojenvaihtoa ja jotka rohkaisevat kaupunkeja esittelemään edelläkävijyyttään kestävässä kaupunkisuunnittelussa. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi helpotettava ja rohkaistava koheesiopolitiikan ja muiden rahastojen puitteissa käytettävissä olevan EU-rahoituksen hyödyntämistä kaupunkien tukemiseksi niiden pyrkimyksissä edistää kestävää kaupunkikehitystä, lisätä tietoisuutta ja rohkaista paikallisia toimijoita osallistumaan. Kaupunkeja koskevien kestävyyskriteereiden kehittäminen ja niistä sopiminen tarjoaisi yhteisen vertailupohjan tällaisille aloitteille ja edistäisi johdonmukaisen ja yhdennetyn lähestymistavan soveltamista kaupunkisuunnittelussa. | EU:n olisi edelleen edistettävä ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, jotka tukevat innovointia ja parhaita käytänteitä kaupungeissa, kaupunkien välistä verkostoitumista ja tietojenvaihtoa ja jotka rohkaisevat kaupunkeja esittelemään edelläkävijyyttään kestävässä kaupunkisuunnittelussa. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi helpotettava ja rohkaistava koheesiopolitiikan ja muiden rahastojen puitteissa käytettävissä olevan EU-rahoituksen hyödyntämistä kaupunkien tukemiseksi niiden pyrkimyksissä edistää kestävää kaupunkikehitystä, lisätä tietoisuutta ja rohkaista paikallisia toimijoita osallistumaan. Toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen
  Kkaupunkeja koskevien kestävyyskriteereiden
  indikaattorien kehittäminen ja niistä sopiminen tarjoaisi
  voisi tarjota yhteisen vertailupohjan tällaisille aloitteille ja edistäisi
  ä johdonmukaisen ja yhdennetyn lähestymistavan soveltamista kaupunkisuunnittelussa. Kestävyysindikaattorit on kehitettävä tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä, ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa, jotta suuntausten arvioinnissa voidaan varmistaa tarvittava yhdenmukaistaminen ja vertailtavuus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n olisi edelleen edistettävä ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, jotka tukevat innovointia ja parhaita käytänteitä kaupungeissa, kaupunkien välistä verkostoitumista ja tietojenvaihtoa ja jotka rohkaisevat kaupunkeja esittelemään edelläkävijyyttään kestävässä kaupunkisuunnittelussa. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi helpotettava ja rohkaistava koheesiopolitiikan ja muiden rahastojen puitteissa käytettävissä olevan EU-rahoituksen hyödyntämistä kaupunkien tukemiseksi niiden pyrkimyksissä edistää kestävää kaupunkikehitystä, lisätä tietoisuutta ja rohkaista paikallisia toimijoita osallistumaan. Kaupunkeja koskevien kestävyyskriteereiden kehittäminen ja niistä sopiminen tarjoaisi yhteisen vertailupohjan tällaisille aloitteille ja edistäisi johdonmukaisen ja yhdennetyn lähestymistavan soveltamista kaupunkisuunnittelussa.

EU:n olisi edelleen edistettävä ja tarvittaessa laajennettava nykyisiä aloitteita, jotka tukevat innovointia ja parhaita käytänteitä kaupungeissa, kaupunkien välistä verkostoitumista ja tietojenvaihtoa ja jotka rohkaisevat kaupunkeja esittelemään edelläkävijyyttään kestävässä kaupunkisuunnittelussa. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden olisi helpotettava ja rohkaistava koheesiopolitiikan ja muiden rahastojen puitteissa käytettävissä olevan EU-rahoituksen hyödyntämistä kaupunkien tukemiseksi niiden pyrkimyksissä edistää kestävää kaupunkikehitystä, lisätä tietoisuutta ja rohkaista paikallisia toimijoita osallistumaan. Toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen
  Kkaupunkeja koskevien kestävyyskriteereiden
  indikaattorien kehittäminen ja niistä sopiminen tarjoaisi
  voisi tarjota yhteisen vertailupohjan tällaisille aloitteille ja edistäisi
  ä johdonmukaisen ja yhdennetyn lähestymistavan soveltamista kaupunkisuunnittelussa. Kestävyysindikaattorit on kehitettävä tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä, ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa, jotta suuntausten arvioinnissa voidaan varmistaa tarvittava yhdenmukaistaminen ja vertailtavuus.

Perustelu

Ympäristöindikaattoreiden osalta on välttämätöntä, että perustiedoista ja tilastollisesta menettelystä sekä käytännön kokemuksista sovitaan tarkkaan, jotta voidaan toteuttaa luotettavia vertailuja. Yhteistyöhön on otettava mukaan paitsi paikallisviranomaiset myös Euroopan ympäristökeskus ja Eurostat.

Muutosehdotus 9

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 91

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n kaupunkien kestävyyden parantamiseksi ohjelmalla olisi varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:






  (a) | suurin osa EU:n kaupungeista panee täytäntöön kestäviä kaupunkisuunnittelupolitiikkoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n kaupunkien kestävyyden parantamiseksi ohjelmalla olisi varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

(a)

suurin osa EU:n kaupungeista panee täytäntöön kestäviä kaupunkisuunnittelupolitiikkoja.

Tämä edellyttää erityisesti, että

| (a) | määritellään ja sovitaan taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset huomioon ottaen kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointiperusteet; |
| --- | --- |

(a)

määritellään ja sovitaan taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset huomioon ottaen kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointiperusteet;

| (b) | varmistetaan, että kaupungeilla on tietoa kaupunkien kestävyyden parantamistoimiin käytettävissä olevasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

(b)

varmistetaan, että kaupungeilla on tietoa kaupunkien kestävyyden parantamistoimiin käytettävissä olevasta rahoituksesta.

EU:n kaupunkien kestävyyden parantamiseksi ohjelmalla olisi varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

| (a) | suurin osa EU:n kaupungeista panee täytäntöön kestäviä kaupunkisuunnittelupolitiikkoja. |
| --- | --- |

(a)

suurin osa EU:n kaupungeista panee täytäntöön kestäviä kaupunkisuunnittelupolitiikkoja.

Tämä edellyttää erityisesti, että

| (a) | mikäli kaupunkisuunnittelun kokonaissuunnitelmien on oltava valmiita jo ennen kuin kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointi-indikaattorit ovat saatavilla, jäsenvaltioiden hallituksille tulee antaa väliaikaisesti mahdollisuus arvioida ympäristönsuojeluvaatimukset
  määritellään ja sovitaan taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä historialliset ja maantieteelliset erityispiirteet huomioon ottaen ja kaupunkikysymyksiin perehtyneiden asiantuntijoiden (kuten kaupunkisuunnittelijoiden ja arkkitehtien) asiantuntemukseen perustuen
  kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointiperusteet; kestävyysindikaattorit kehitetään tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa, jotta suuntausten arvioinnissa voidaan varmistaa tarvittava yhdenmukaistaminen ja vertailtavuus; jo olemassa olevien suunnitelmien osalta voitaisiin tehdä poikkeus; |
| --- | --- |

(a)

mikäli kaupunkisuunnittelun kokonaissuunnitelmien on oltava valmiita jo ennen kuin kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointi-indikaattorit ovat saatavilla, jäsenvaltioiden hallituksille tulee antaa väliaikaisesti mahdollisuus arvioida ympäristönsuojeluvaatimukset
  määritellään ja sovitaan taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä historialliset ja maantieteelliset erityispiirteet huomioon ottaen ja kaupunkikysymyksiin perehtyneiden asiantuntijoiden (kuten kaupunkisuunnittelijoiden ja arkkitehtien) asiantuntemukseen perustuen
  kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointiperusteet; kestävyysindikaattorit kehitetään tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten sekä ympäristöstä ja tilastoista vastaavien viranomaisten kanssa, jotta suuntausten arvioinnissa voidaan varmistaa tarvittava yhdenmukaistaminen ja vertailtavuus; jo olemassa olevien suunnitelmien osalta voitaisiin tehdä poikkeus;

| (b) | varmistetaan, että kaupungeilla on tietoa kaupunkien kestävyyden parantamistoimiin käytettävissä olevasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

(b)

varmistetaan, että kaupungeilla on tietoa kaupunkien kestävyyden parantamistoimiin käytettävissä olevasta rahoituksesta.

Perustelu

Ympäristöindikaattoreiden osalta on välttämätöntä, että perustiedoista ja tilastollisesta menettelystä sekä käytännön kokemuksista sovitaan tarkkaan, jotta voidaan toteuttaa luotettavia vertailuja. Yhteistyöhön on otettava mukaan paitsi paikallisviranomaiset myös Euroopan ympäristökeskus ja Eurostat. Lisäksi ongelma on siinä, että monien kaupunkien pitää jo vuoden tai kahden vuoden jälkeen uudistaa kaupunkisuunnittelun kokonaissuunnitelmansa – ymmärrettävistä syistä – jo ennen kuin kaupunkien ympäristönsuojeluntason arviointi-indikaattorit ovat käytettävissä. Ei ole hyvä pitäytyä vanhoissa suunnitelmissa ja pidentää niitä. Sen vuoksi ehdotamme ongelman ratkaisemista siten, että jäsenvaltioiden hallituksille annetaan väliaikaisesti mahdollisuus arvioida ympäristönsuojeluvaatimukset, jolloin ei jarruteta sopusointuista ja kestäväpohjaista aluekehitystä.

Muutosehdotus 10

Euroopan komission ehdotus, liitteen kohta 100

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voitaisiin lisätä EU:n tehokkuutta alueellisten ja maailmanlaajuisten ympäristö- ja ilmastohaasteiden käsittelyssä, ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:
  [ – – ]
  Tämä edellyttää erityisesti, että






  (a) | työskennellään kestävän kehityksen tavoitteiden hyväksymiseksi. Niille pitäisi asettaa seuraavia edellytyksiä: a) ne koskevat osallistavan vihreän talouden ensisijaisia alueita ja laajempia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten energiaa, vettä, elintarviketurvallisuutta, meriä ja kestävää tuotantoa ja kulutusta, sekä monialaisia asioita, kuten oikeudenmukaisuutta, sosiaalista osallisuutta, ihmisarvoista työtä, oikeusvaltiota sekä hyvää hallintoa; b) ne ovat yleisesti sovellettavissa ja kattavat kaikki kestävän kehityksen kolme alaa; c) niitä arvioidaan ja niihin on liitetty indikaattoreita ja d) ne ovat yhdenmukaisia vuoden 2015 jälkeistä kautta koskevan kehityspolitiikan kehyksen kanssa ja niillä tuetaan ilmastotoimia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voitaisiin lisätä EU:n tehokkuutta alueellisten ja maailmanlaajuisten ympäristö- ja ilmastohaasteiden käsittelyssä, ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

[ – – ]

Tämä edellyttää erityisesti, että

(a)

työskennellään kestävän kehityksen tavoitteiden hyväksymiseksi. Niille pitäisi asettaa seuraavia edellytyksiä: a) ne koskevat osallistavan vihreän talouden ensisijaisia alueita ja laajempia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten energiaa, vettä, elintarviketurvallisuutta, meriä ja kestävää tuotantoa ja kulutusta, sekä monialaisia asioita, kuten oikeudenmukaisuutta, sosiaalista osallisuutta, ihmisarvoista työtä, oikeusvaltiota sekä hyvää hallintoa; b) ne ovat yleisesti sovellettavissa ja kattavat kaikki kestävän kehityksen kolme alaa; c) niitä arvioidaan ja niihin on liitetty indikaattoreita ja d) ne ovat yhdenmukaisia vuoden 2015 jälkeistä kautta koskevan kehityspolitiikan kehyksen kanssa ja niillä tuetaan ilmastotoimia;

| (b) | tehostetaan YK:n rakennetta kestävän kehityksen osalta vahvistamalla UNEPia Rio+20-huippukokouksen tulosten mukaisesti ja pyritään siihen, että siitä tulee YK:n erityisjärjestö, ja tukemalla käynnissä olevia toimia monenvälisten sopimusten välisten synergioiden tehostamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

tehostetaan YK:n rakennetta kestävän kehityksen osalta vahvistamalla UNEPia Rio+20-huippukokouksen tulosten mukaisesti ja pyritään siihen, että siitä tulee YK:n erityisjärjestö, ja tukemalla käynnissä olevia toimia monenvälisten sopimusten välisten synergioiden tehostamiseksi;

| (c) | vahvistetaan eri rahoituslähteiden, kuten verotuksen, omien varojen käyttöönoton, yksityisten investointien sekä uusien ja innovatiivisten rahoituslähteiden vaikutusta ja kehitetään vaihtoehtoja, joiden avulla kehitysapu toimisi vipuvaikutuksena näille muille rahoituslähteille osana Riossa laadittua kestävän kehityksen rahoitusstrategiaa, sekä EU:n omissa politiikoissa, kuten ilmasto- ja biodiversiteettirahoitusta koskevissa kansainvälisissä sitoumuksissa; |
| --- | --- |

(c)

vahvistetaan eri rahoituslähteiden, kuten verotuksen, omien varojen käyttöönoton, yksityisten investointien sekä uusien ja innovatiivisten rahoituslähteiden vaikutusta ja kehitetään vaihtoehtoja, joiden avulla kehitysapu toimisi vipuvaikutuksena näille muille rahoituslähteille osana Riossa laadittua kestävän kehityksen rahoitusstrategiaa, sekä EU:n omissa politiikoissa, kuten ilmasto- ja biodiversiteettirahoitusta koskevissa kansainvälisissä sitoumuksissa;

[ – – ]

Jotta voitaisiin lisätä EU:n tehokkuutta alueellisten ja maailmanlaajuisten ympäristö- ja ilmastohaasteiden käsittelyssä, ohjelmalla on varmistettava, että vuoteen 2020 mennessä:

[ – – ]

Tämä edellyttää erityisesti, että

| (a) | työskennellään kestävän kehityksen tavoitteiden hyväksymiseksi. Niille pitäisi asettaa seuraavia edellytyksiä: a) ne koskevat osallistavan vihreän talouden ensisijaisia alueita ja laajempia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten energiaa, vettä, elintarviketurvallisuutta, meriä ja kestävää tuotantoa ja kulutusta, sekä monialaisia asioita, kuten oikeudenmukaisuutta, sosiaalista osallisuutta, ihmisarvoista työtä, oikeusvaltiota sekä hyvää hallintoa; b) ne ovat yleisesti sovellettavissa ja kattavat kaikki kestävän kehityksen kolme alaa; c) niitä arvioidaan ja niihin on liitetty indikaattoreita ja d) ne ovat yhdenmukaisia vuoden 2015 jälkeistä kautta koskevan kehityspolitiikan kehyksen kanssa ja niillä tuetaan ilmastotoimia; |
| --- | --- |

(a)

työskennellään kestävän kehityksen tavoitteiden hyväksymiseksi. Niille pitäisi asettaa seuraavia edellytyksiä: a) ne koskevat osallistavan vihreän talouden ensisijaisia alueita ja laajempia kestävän kehityksen tavoitteita, kuten energiaa, vettä, elintarviketurvallisuutta, meriä ja kestävää tuotantoa ja kulutusta, sekä monialaisia asioita, kuten oikeudenmukaisuutta, sosiaalista osallisuutta, ihmisarvoista työtä, oikeusvaltiota sekä hyvää hallintoa; b) ne ovat yleisesti sovellettavissa ja kattavat kaikki kestävän kehityksen kolme alaa; c) niitä arvioidaan ja niihin on liitetty indikaattoreita ja d) ne ovat yhdenmukaisia vuoden 2015 jälkeistä kautta koskevan kehityspolitiikan kehyksen kanssa ja niillä tuetaan ilmastotoimia;

| (b) | tehostetaan YK:n rakennetta kestävän kehityksen osalta vahvistamalla UNEPia Rio+ 20-huippukokouksen tulosten mukaisesti ja pyritään siihen, että siitä tulee YK:n erityisjärjestö, ja tukemalla käynnissä olevia toimia monenvälisten sopimusten välisten synergioiden tehostamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

tehostetaan YK:n rakennetta kestävän kehityksen osalta vahvistamalla UNEPia Rio+ 20-huippukokouksen tulosten mukaisesti ja pyritään siihen, että siitä tulee YK:n erityisjärjestö, ja tukemalla käynnissä olevia toimia monenvälisten sopimusten välisten synergioiden tehostamiseksi;

| (c) | varataan lisämäärärahoja erityisen kalliisiin vuoteen 2020 mennessä toteutettaviin ympäristötoimenpiteisiin – erityisesti heikentyneiden ekosysteemien parantamiseen vihreän infrastruktuurin avulla – sekä vahvistetaan eri rahoituslähteiden, kuten verotuksen, omien varojen käyttöönoton, yksityisten investointien sekä uusien ja innovatiivisten rahoituslähteiden vaikutusta ja kehitetään vaihtoehtoja, joiden avulla kehitysapu toimisi vipuvaikutuksena näille muille rahoituslähteille osana Riossa laadittua kestävän kehityksen rahoitusstrategiaa, sekä EU:n omissa politiikoissa, kuten ilmasto- ja biodiversiteettirahoitusta koskevissa kansainvälisissä sitoumuksissa; |
| --- | --- |

(c)

varataan lisämäärärahoja erityisen kalliisiin vuoteen 2020 mennessä toteutettaviin ympäristötoimenpiteisiin – erityisesti heikentyneiden ekosysteemien parantamiseen vihreän infrastruktuurin avulla – sekä vahvistetaan eri rahoituslähteiden, kuten verotuksen, omien varojen käyttöönoton, yksityisten investointien sekä uusien ja innovatiivisten rahoituslähteiden vaikutusta ja kehitetään vaihtoehtoja, joiden avulla kehitysapu toimisi vipuvaikutuksena näille muille rahoituslähteille osana Riossa laadittua kestävän kehityksen rahoitusstrategiaa, sekä EU:n omissa politiikoissa, kuten ilmasto- ja biodiversiteettirahoitusta koskevissa kansainvälisissä sitoumuksissa;

[ – – ]

Perustelu

Tavoitteiden ajoissa tapahtuvaa saavuttamista ajatellen on perusteltua esittää EU-rahoituksen ohjaamista kalliisiin, vuoteen 2020 mennessä toteutettaviin ympäristötoimenpiteisiin, esimerkiksi pirstoutuneiden ekosysteemien uudelleenyhdistämiseen vihreän infrastruktuurin (mm. vihersiltojen) avulla. Jäsenvaltioiden tasolla kerätyt kokemukset osoittavat, että rahoitusperusta tämän tavoitteen toteuttamiseksi puuttuu. AK:n lausunnossa nostetaan nimenomaan esiin tavoitteiden toteutettavuuden vaatimus uskottavan EU-politiikan perustana ja korostetaan riittävän rahoituksen välttämättömyyttä tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 164/2010 fin, Euroopan parlamentin 20. huhtikuuta 2012 antama päätöslauselma (2011/2194(INI)).

1

(2)  CdR 187/2011 fin.

2

(3)  Sama suositus esitetään myös AK:n lausunnossa 101/2011 fin.

3

---