# Az Európai Unió L 199/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 199 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. július 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 199

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. július 29.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1212/2005/EK rendelete (2005. július 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1213/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 28 |
| | * | A Bizottság 1214/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1722/93/EGK rendelet észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről | 30 |
| | * | A Bizottság 1215/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a borágazatban alkalmazandó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 1990/2004/EK rendelet módosításáról | 31 |
| | * | A Bizottság 1216/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról | 32 |
| | * | A Bizottság 1217/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Bulgáriából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/286/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról | 33 |
| | * | A Bizottság 1218/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a 1182/2005/EK tanácsi rendeletben előírt, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhafélékre vonatkozó behozatali vámkontingens alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 39 |
| | * | A Bizottság 1219/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet módosításáról | 45 |
| | * | A Bizottság 1220/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1279/98/EK rendeletnek a Bulgáriából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról | 47 |
| | | A Bizottság 1221/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről | 51 |
| | | A Bizottság 1222/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 54 |
| | | A Bizottság 1223/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről | 58 |
| | | A Bizottság 1224/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban | 60 |
| | | A Bizottság 1225/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 68 |
| | | A Bizottság 1226/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 70 |
| | | A Bizottság 1227/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a cukorágazatban 2005. július 29-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről | 71 |
| | | A Bizottság 1228/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről | 73 |
| | | A Bizottság 1229/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a feldolgozatlan szirupokra és a cukorágazat egyes más, feldolgozatlan állapotban exportált termékeire vonatkozó export-visszatérítések meghatározásáról | 75 |
| | | A Bizottság 1230/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1327/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 33. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 78 |
| | | A Bizottság 1231/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 1. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 79 |
| | | A Bizottság 1232/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a kukoricára a 868/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről | 80 |
| | | A Bizottság 1233/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 81 |
| | | A Bizottság 1234/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről | 82 |
| | | A Bizottság 1235/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 83 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1212/2005/EK rendelete (2005. július 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 1213/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

28

*

A Bizottság 1214/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1722/93/EGK rendelet észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről

30

*

A Bizottság 1215/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a borágazatban alkalmazandó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 1990/2004/EK rendelet módosításáról

31

*

A Bizottság 1216/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról

32

*

A Bizottság 1217/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Bulgáriából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/286/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról

33

*

A Bizottság 1218/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a 1182/2005/EK tanácsi rendeletben előírt, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhafélékre vonatkozó behozatali vámkontingens alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

39

*

A Bizottság 1219/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet módosításáról

45

*

A Bizottság 1220/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1279/98/EK rendeletnek a Bulgáriából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról

47

A Bizottság 1221/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

51

A Bizottság 1222/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

54

A Bizottság 1223/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

58

A Bizottság 1224/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

60

A Bizottság 1225/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

68

A Bizottság 1226/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

70

A Bizottság 1227/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a cukorágazatban 2005. július 29-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről

71

A Bizottság 1228/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről

73

A Bizottság 1229/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a feldolgozatlan szirupokra és a cukorágazat egyes más, feldolgozatlan állapotban exportált termékeire vonatkozó export-visszatérítések meghatározásáról

75

A Bizottság 1230/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1327/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 33. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

78

A Bizottság 1231/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 1. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

79

A Bizottság 1232/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a kukoricára a 868/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

80

A Bizottság 1233/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

81

A Bizottság 1234/2005/EK rendelete (2005. július 28.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

82

A Bizottság 1235/2005/EK rendelete (2005. július 28.) az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

83

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 20.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról
  (az értesítés a C(2005) 2756. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 25.) a Betainnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának megtagadásáról
  (az értesítés a C(2005) 2770. számú dokumentummal történt) | 89 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 25.) az izomaltulóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 2776. számú dokumentummal történt) | 90 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. július 20.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról
  (az értesítés a C(2005) 2756. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 2756. számú dokumentummal történt)

1

84

*

A Bizottság határozata (2005. július 25.) a Betainnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának megtagadásáról
  (az értesítés a C(2005) 2770. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 2770. számú dokumentummal történt)

89

*

A Bizottság határozata (2005. július 25.) az izomaltulóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 2776. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 2776. számú dokumentummal történt)

90

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/582/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról | 92 |
| | * | A Tanács 2005/583/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 94 |
| | * | A Tanács 2005/584/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió moldovai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 95 |
| | * | A Tanács 2005/585/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 96 |
| | * | A Tanács 2005/586/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról | 97 |
| | * | A Tanács 2005/587/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 99 |
| | * | A Tanács 2005/588/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének kinevezéséről | 100 |
| | * | A Tanács 2005/589/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 103 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/582/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról

92

*

A Tanács 2005/583/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

94

*

A Tanács 2005/584/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió moldovai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

95

*

A Tanács 2005/585/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

96

*

A Tanács 2005/586/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról

97

*

A Tanács 2005/587/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

99

*

A Tanács 2005/588/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének kinevezéséről

100

*

A Tanács 2005/589/KKBP együttes fellépése (2005. július 28.) az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/1

---

A TANÁCS 1212/2005/EK RENDELETE

(2005. július 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációját követően beterjesztett javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. április 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) bejelentette a dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó egyes öntvények behozatala ügyében. |
| --- | --- |

(1)

2004. április 30-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) bejelentette a dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó egyes öntvények behozatala ügyében.

| (2) | Az eljárás megindítására az Eurofonte (a továbbiakban: a panaszos) által a Közösség teljes öntvénygyártásának jelentős hányadát – jelen esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében 2004 márciusában benyújtott panaszt követően került sor. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amelyet az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására az Eurofonte (a továbbiakban: a panaszos) által a Közösség teljes öntvénygyártásának jelentős hányadát – jelen esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében 2004 márciusában benyújtott panaszt követően került sor. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amelyet az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.

| (3) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, a panaszban említett közösségi gyártókat, az egyéb ismert közösségi gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az exportáló gyártókat, importőröket, valamint az érdekelt szervezeteket a vizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásban történő kifejtésére, és arra, hogy az értesítésben megadott határidőn belül meghallgatásukat kérjék. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, a panaszban említett közösségi gyártókat, az egyéb ismert közösségi gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az exportáló gyártókat, importőröket, valamint az érdekelt szervezeteket a vizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásban történő kifejtésére, és arra, hogy az értesítésben megadott határidőn belül meghallgatásukat kérjék.

| (4) | A kérelmező által képviselt számos közösségi gyártó, egyéb együttműködő közösségi gyártó, exportáló gyártó, importőr, szállító és felhasználói szervezet fejtette ki álláspontját. A meghallgatásra lehetőséget kapott az összes érdekelt fél, amely a fenti határidőn belül meghallgatását kérte, és meghallgatása sajátos okait bemutatta. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező által képviselt számos közösségi gyártó, egyéb együttműködő közösségi gyártó, exportáló gyártó, importőr, szállító és felhasználói szervezet fejtette ki álláspontját. A meghallgatásra lehetőséget kapott az összes érdekelt fél, amely a fenti határidőn belül meghallgatását kérte, és meghallgatása sajátos okait bemutatta.

1.   Mintavétel, piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás

| (5) | A vizsgálatban érintett exportáló gyártók, közösségi gyártók és importőrök nagy számára való tekintettel a vizsgálat megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi technikák alkalmazását irányozta elő. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálatban érintett exportáló gyártók, közösségi gyártók és importőrök nagy számára való tekintettel a vizsgálat megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi technikák alkalmazását irányozta elő.

| (6) | Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az exportáló gyártókat és az azok nevében eljáró képviselőket, a közösségi gyártókat és az importőröket felkérték a jelentkezésre és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott adatszolgáltatásra. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság hatóságaival is. Ezek a felek nem kifogásolták a mintavételezés alkalmazását. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az exportáló gyártókat és az azok nevében eljáró képviselőket, a közösségi gyártókat és az importőröket felkérték a jelentkezésre és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott adatszolgáltatásra. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság hatóságaival is. Ezek a felek nem kifogásolták a mintavételezés alkalmazását.

| (7) | Összességében a Kínai Népköztársaságból 33 exportőr/gyártó, valamint 24 közösségi gyártó és 15 importőr válaszolt a mintavételi kérdőívre a megadott határidőre, és adta meg a kért információkat. |
| --- | --- |

(7)

Összességében a Kínai Népköztársaságból 33 exportőr/gyártó, valamint 24 közösségi gyártó és 15 importőr válaszolt a mintavételi kérdőívre a megadott határidőre, és adta meg a kért információkat.

| (8) | Annak érdekében, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra (PGE), illetve egyéni elbánásra (EE) vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság piacgazdasági, illetve egyéni elbánásra vonatkozó igénylőlapokat is kiküldött az ismert érintett kínai vállalatoknak, valamint mindazon egyéb vállalatoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Ez alapján 21 vállalat kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, és három vállalat kérte csak az egyéni elbánást az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra (PGE), illetve egyéni elbánásra (EE) vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság piacgazdasági, illetve egyéni elbánásra vonatkozó igénylőlapokat is kiküldött az ismert érintett kínai vállalatoknak, valamint mindazon egyéb vállalatoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Ez alapján 21 vállalat kérte a piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, és három vállalat kérte csak az egyéni elbánást az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján.

| (9) | Az exportáló gyártókból történő mintavételre a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártóival és a Kínai Népköztársaság hatóságaival folytatott konzultációt követően került sor. Az exportáló gyártókból való mintavétel alapja a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, legnagyobb Közösségbe irányuló reprezentatív exportmennyiség volt (vagy egyénileg, vagy kapcsolatban álló vállalatcsoport szintjén vizsgálva), valamint az, hogy a vállalat kérelmezett-e piacgazdasági elbánást. A mintában csak olyan vállalatok szerepeltek, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, mivel egy átmeneti gazdaság esetén a többi vállalatra vonatkozó rendes értéket egy analóg harmadik ország árai vagy az onnan származó adatok alapján képzett rendes érték alapján kell megállapítani. Ennek alapján egy hét exportáló gyártót tartalmazó reprezentatív minta került kiválasztásra. A mintába beválogatott hét vállalat a mintavételi eljárás során kapott válaszok alapján az összes együttműködő gyártó által exportált mennyiség mintegy 50 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(9)

Az exportáló gyártókból történő mintavételre a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártóival és a Kínai Népköztársaság hatóságaival folytatott konzultációt követően került sor. Az exportáló gyártókból való mintavétel alapja a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, legnagyobb Közösségbe irányuló reprezentatív exportmennyiség volt (vagy egyénileg, vagy kapcsolatban álló vállalatcsoport szintjén vizsgálva), valamint az, hogy a vállalat kérelmezett-e piacgazdasági elbánást. A mintában csak olyan vállalatok szerepeltek, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, mivel egy átmeneti gazdaság esetén a többi vállalatra vonatkozó rendes értéket egy analóg harmadik ország árai vagy az onnan származó adatok alapján képzett rendes érték alapján kell megállapítani. Ennek alapján egy hét exportáló gyártót tartalmazó reprezentatív minta került kiválasztásra. A mintába beválogatott hét vállalat a mintavételi eljárás során kapott válaszok alapján az összes együttműködő gyártó által exportált mennyiség mintegy 50 %-át képviselte.

| (10) | A közösségi gyártók esetében az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a minta kiválasztása az együttműködő gyártókkal folytatott konzultációt követően, azok beleegyezésével, a Közösségen belüli legnagyobb reprezentatív gyártási és értékesítési mennyiség alapján történt. Ennek eredményeként a mintába öt közösségi gyártó került be. A Bizottság kérdőíveket küldött ki az öt kiválasztott vállalatnak, amelyekre a megjelölt határidőn belül négy teljes válasz érkezett. Az egyik vállalat határidőn túl küldte be a válaszát, ezért az eljárásból kizárásra került. |
| --- | --- |

(10)

A közösségi gyártók esetében az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a minta kiválasztása az együttműködő gyártókkal folytatott konzultációt követően, azok beleegyezésével, a Közösségen belüli legnagyobb reprezentatív gyártási és értékesítési mennyiség alapján történt. Ennek eredményeként a mintába öt közösségi gyártó került be. A Bizottság kérdőíveket küldött ki az öt kiválasztott vállalatnak, amelyekre a megjelölt határidőn belül négy teljes válasz érkezett. Az egyik vállalat határidőn túl küldte be a válaszát, ezért az eljárásból kizárásra került.

| (11) | Az importőrök esetében az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a minta kiválasztása az együttműködő importőrökkel folytatott konzultációt követően, azok beleegyezésével, elsődlegesen a Közösségbe történő legnagyobb reprezentatív behozatal, másodsorban pedig a földrajzi megoszlás alapján történt. A 15 vállalatból kettőről kiderült, hogy kapcsolatban állnak Kínai Népköztársaságban működő gyártókkal, így ezek ki lettek zárva a mintavételi eljárásból, mivel őket az exportáló gyártókra vonatkozó mintavételi eljárásban kell figyelembe venni. Ennek eredményeképpen négy importőr került kiválasztásra, amelyek közül három küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(11)

Az importőrök esetében az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a minta kiválasztása az együttműködő importőrökkel folytatott konzultációt követően, azok beleegyezésével, elsődlegesen a Közösségbe történő legnagyobb reprezentatív behozatal, másodsorban pedig a földrajzi megoszlás alapján történt. A 15 vállalatból kettőről kiderült, hogy kapcsolatban állnak Kínai Népköztársaságban működő gyártókkal, így ezek ki lettek zárva a mintavételi eljárásból, mivel őket az exportáló gyártókra vonatkozó mintavételi eljárásban kell figyelembe venni. Ennek eredményeképpen négy importőr került kiválasztásra, amelyek közül három küldött vissza hiánytalanul kitöltött kérdőívet.

| (12) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokat a mintába beválogatott alábbi vállalatok telephelyén végeztek:






  a) | közösségi gyártók







  — | Saint Gobain PAM, Franciaország, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokat a mintába beválogatott alábbi vállalatok telephelyén végeztek:

a)

közösségi gyártók

—

Saint Gobain PAM, Franciaország,

| — | Saint Gobain, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Saint Gobain, Egyesült Királyság,

| — | Norford, Franciaország és a vele kapcsolatban álló kereskedő vállalat Norinco, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Norford, Franciaország és a vele kapcsolatban álló kereskedő vállalat Norinco, Egyesült Királyság,

| — | Cavanagh, Írország, |
| --- | --- |

—

Cavanagh, Írország,

| — | Fudiciones Odena, Spanyolország; |
| --- | --- |

—

Fudiciones Odena, Spanyolország;

| b) | exportáló gyártók a Kínai Népköztársaságban







  — | Zibo Benito Metalwork Co. Ltd., |
| --- | --- | --- |

b)

exportáló gyártók a Kínai Népköztársaságban

—

Zibo Benito Metalwork Co. Ltd.,

| — | Benito Tianjin Metal products Co Ltd., |
| --- | --- |

—

Benito Tianjin Metal products Co Ltd.,

| — | Qingdao Benito Metal Products Co Ltd., |
| --- | --- |

—

Qingdao Benito Metal Products Co Ltd.,

| — | Shandong Huijin Stock Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Shandong Huijin Stock Co., Ltd.,

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co Ltd., |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co Ltd.,

| — | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- | --- |

—

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

| — | Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.; |
| --- | --- |

—

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.;

| c) | exportáló gyártókkal kapcsolatban álló közösségi importőrök







  — | Fundicio Ductil Benito, S.L, |
| --- | --- | --- |

c)

exportáló gyártókkal kapcsolatban álló közösségi importőrök

—

Fundicio Ductil Benito, S.L,

| — | Mario Cirino Pomicino S.p.A; |
| --- | --- |

—

Mario Cirino Pomicino S.p.A;

| d) | gyártókkal kapcsolatban nem álló közösségi importőrök







  — | Hydrotec, Németország, |
| --- | --- | --- |

d)

gyártókkal kapcsolatban nem álló közösségi importőrök

—

Hydrotec, Németország,

| — | Peter Savage, Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Peter Savage, Egyesült Királyság.

| (13) | Mivel meg kellett állapítani a rendes értéket azokra a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókra vonatkozóan, akiknek a piacgazdasági elbánás nem adható meg, a rendes érték analóg ország adatai alapján történő meghatározása céljából ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalat telephelyén:






  — | Carnation industries Ltd., India. |
| --- | --- | --- |

(13)

Mivel meg kellett állapítani a rendes értéket azokra a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókra vonatkozóan, akiknek a piacgazdasági elbánás nem adható meg, a rendes érték analóg ország adatai alapján történő meghatározása céljából ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalat telephelyén:

—

Carnation industries Ltd., India.

| (14) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig terjedő időszakot vette figyelembe (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kár megállapítása szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2000 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgált időszak). |
| --- | --- |

(14)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig terjedő időszakot vette figyelembe (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kár megállapítása szempontjából lényeges folyamatok vizsgálata a 2000 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgált időszak).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Általános tudnivalók

| (15) | Az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. A keret közvetlenül egy betonból vagy téglából kialakított üreg tetején helyezkedik el. Biztosítja a föld alatti üreg megközelítését, illetve az abba való bejutást. |
| --- | --- |

(15)

Az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. A keret közvetlenül egy betonból vagy téglából kialakított üreg tetején helyezkedik el. Biztosítja a föld alatti üreg megközelítését, illetve az abba való bejutást.

| (16) | Az öntvények a föld alatti üreg lefedésére szolgálnak, és el kell viselniük a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. A fedélnek vagy rácsnak a zajszennyezés, a személyi sérülés és a járművek károsodásának az elkerülése érdekében mindig stabilan a keretben kell maradnia. Az öntvénynek lehetővé kell tennie a föld alatti üreg biztonságos és egyszerű megközelítését, akár az oda történő belépésről, akár vizuális ellenőrzésről van szó. |
| --- | --- |

(16)

Az öntvények a föld alatti üreg lefedésére szolgálnak, és el kell viselniük a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. A fedélnek vagy rácsnak a zajszennyezés, a személyi sérülés és a járművek károsodásának az elkerülése érdekében mindig stabilan a keretben kell maradnia. Az öntvénynek lehetővé kell tennie a föld alatti üreg biztonságos és egyszerű megközelítését, akár az oda történő belépésről, akár vizuális ellenőrzésről van szó.

| (17) | Az öntvények mérete és formája eltérő. Kialakításuk az üreg méreteihez illeszkedik, amely hozzáférésének biztosítására vagy befedésére szolgálnak. A termék kerete általában kör, négyzet vagy téglalap alakú. A fedelek és rácsok bármely formában kaphatók, többek között háromszög, kör, négyzet vagy téglalap alakúak lehetnek. |
| --- | --- |

(17)

Az öntvények mérete és formája eltérő. Kialakításuk az üreg méreteihez illeszkedik, amely hozzáférésének biztosítására vagy befedésére szolgálnak. A termék kerete általában kör, négyzet vagy téglalap alakú. A fedelek és rácsok bármely formában kaphatók, többek között háromszög, kör, négyzet vagy téglalap alakúak lehetnek.

| (18) | Az öntvények lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülnek. A gyártási folyamattól és a végtermék típusától, azaz attól függően, hogy az anyag lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas-e, gyártásukhoz különböző mennyiségben használnak fel hulladék acélt, kokszot, nyersvasat, szénport, mészkövet, ferroszilíciumot és magnéziumot. Az öntvények gyártása során kétféle vasolvasztási módszert használnak: vagy elektromos kemencét, vagy kupolókemencét alkalmaznak. A gyártás folyamata a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készített öntvények esetén hasonló. A gömbgrafitos öntöttvas esetében a fő különbség az, hogy itt a vasban lévő szénhez magnéziumot adnak, hogy lemezes forma helyett gömbszerű legyen a szerkezete, míg a lemezgrafitos öntöttvas esetében ez elmarad. Az olvasztási eljárás befejeztével az olvasztott vasat kézzel vagy géppel formába öntik. |
| --- | --- |

(18)

Az öntvények lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülnek. A gyártási folyamattól és a végtermék típusától, azaz attól függően, hogy az anyag lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas-e, gyártásukhoz különböző mennyiségben használnak fel hulladék acélt, kokszot, nyersvasat, szénport, mészkövet, ferroszilíciumot és magnéziumot. Az öntvények gyártása során kétféle vasolvasztási módszert használnak: vagy elektromos kemencét, vagy kupolókemencét alkalmaznak. A gyártás folyamata a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készített öntvények esetén hasonló. A gömbgrafitos öntöttvas esetében a fő különbség az, hogy itt a vasban lévő szénhez magnéziumot adnak, hogy lemezes forma helyett gömbszerű legyen a szerkezete, míg a lemezgrafitos öntöttvas esetében ez elmarad. Az olvasztási eljárás befejeztével az olvasztott vasat kézzel vagy géppel formába öntik.

2.   Az érintett termék

| (19) | Az érintett termék nem kovácsolható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt egyes cikkeket, valamint ezek részeit jelenti, amelyek lehetnek géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült, a Kínai Népköztársaságból származó termékek (a továbbiakban: az érintett termék), és amelyeket rendesen a 7325 10 50 és 7325 10 92 KN-kódok alá, alkalmanként pedig a 7325 10 99 KN-kód alá sorolnak be. Ezek a KN-kódok a termék különböző megjelenési formáinak felelnek meg (csatornafedeleket, víznyelőrácsokat és aknafedlapokat beleértve). Ezek a megjelenési formák kellően hasonlóak ahhoz, hogy az eljárás szempontjából egyetlen terméket alkossanak. Meg kell jegyezni, hogy a föld alatt elhelyezkedő tűzcsapok az alkalmazásuk és a felépítésük következtében lényegesen különböznek az aknafedlapoktól, és ezért nem tekintendők érintett terméknek. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék nem kovácsolható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt egyes cikkeket, valamint ezek részeit jelenti, amelyek lehetnek géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült, a Kínai Népköztársaságból származó termékek (a továbbiakban: az érintett termék), és amelyeket rendesen a 7325 10 50 és 7325 10 92 KN-kódok alá, alkalmanként pedig a 7325 10 99 KN-kód alá sorolnak be. Ezek a KN-kódok a termék különböző megjelenési formáinak felelnek meg (csatornafedeleket, víznyelőrácsokat és aknafedlapokat beleértve). Ezek a megjelenési formák kellően hasonlóak ahhoz, hogy az eljárás szempontjából egyetlen terméket alkossanak. Meg kell jegyezni, hogy a föld alatt elhelyezkedő tűzcsapok az alkalmazásuk és a felépítésük következtében lényegesen különböznek az aknafedlapoktól, és ezért nem tekintendők érintett terméknek.

| (20) | Az öntvények gyártásához az olvasztás során a Kínai Népköztársaságban túlnyomórészt kupolókemencét, míg a közösségi iparágban túlnyomórészt elektromos kemencéket használnak. Emellett a Kínai Népköztársaságban alkalmazott gyártási folyamat abban is különbözik az EU-ban használttól, hogy a Kínai Népköztársaságban a gyártók főként kézi, míg az EU gyártói gépi öntést alkalmaznak. A gyártási folyamattól és a végtermék típusától, azaz attól függően, hogy az anyag lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas-e, gyártásukhoz különböző mennyiségben használnak fel hulladék acélt, kokszot, nyersvasat, szénport, mészkövet, ferroszilíciumot és magnéziumot. Az öntvények gyártása során kétféle vasolvasztási módszert használnak: vagy elektromos kemencét, vagy kupolókemencét alkalmaznak. A gyártás folyamata a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készített öntvények esetén hasonló. A gömbgrafitos öntöttvas esetében a fő különbség az, hogy itt a vasban lévő szénhez magnéziumot adnak, hogy lemezes forma helyett gömbszerű legyen a szerkezete, míg a lemezgrafitos öntöttvas esetében ez elmarad. Az olvasztási eljárás befejeztével az olvasztott vasat kézzel vagy géppel formába öntik. A Kínai Népköztársaságban lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas anyagú öntvényeket egyaránt gyártanak. |
| --- | --- |

(20)

Az öntvények gyártásához az olvasztás során a Kínai Népköztársaságban túlnyomórészt kupolókemencét, míg a közösségi iparágban túlnyomórészt elektromos kemencéket használnak. Emellett a Kínai Népköztársaságban alkalmazott gyártási folyamat abban is különbözik az EU-ban használttól, hogy a Kínai Népköztársaságban a gyártók főként kézi, míg az EU gyártói gépi öntést alkalmaznak. A gyártási folyamattól és a végtermék típusától, azaz attól függően, hogy az anyag lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas-e, gyártásukhoz különböző mennyiségben használnak fel hulladék acélt, kokszot, nyersvasat, szénport, mészkövet, ferroszilíciumot és magnéziumot. Az öntvények gyártása során kétféle vasolvasztási módszert használnak: vagy elektromos kemencét, vagy kupolókemencét alkalmaznak. A gyártás folyamata a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készített öntvények esetén hasonló. A gömbgrafitos öntöttvas esetében a fő különbség az, hogy itt a vasban lévő szénhez magnéziumot adnak, hogy lemezes forma helyett gömbszerű legyen a szerkezete, míg a lemezgrafitos öntöttvas esetében ez elmarad. Az olvasztási eljárás befejeztével az olvasztott vasat kézzel vagy géppel formába öntik. A Kínai Népköztársaságban lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas anyagú öntvényeket egyaránt gyártanak.

| (21) | A lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas között az a különbség, hogy a lemezgrafitos öntöttvasban grafitlemezek találhatók; ettől az anyag merevebb lesz, és az öntvényt végső soron a tömege rögzíti. A gömbgrafitos öntöttvas a gömbgrafit miatt rugalmasabb termék, és jobb ergonómiai tulajdonságokkal rendelkezik, de rögzítőszerkezettel kell biztosítani, hogy a helyén maradjon. |
| --- | --- |

(21)

A lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas között az a különbség, hogy a lemezgrafitos öntöttvasban grafitlemezek találhatók; ettől az anyag merevebb lesz, és az öntvényt végső soron a tömege rögzíti. A gömbgrafitos öntöttvas a gömbgrafit miatt rugalmasabb termék, és jobb ergonómiai tulajdonságokkal rendelkezik, de rögzítőszerkezettel kell biztosítani, hogy a helyén maradjon.

| (22) | A fent említettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy az öntvények minden típusa – a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas közötti különbségek ellenére – ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak, ezért ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők. |
| --- | --- |

(22)

A fent említettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy az öntvények minden típusa – a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas közötti különbségek ellenére – ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak, ezért ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők.

| (23) | Ezért ebben az eljárásban az érintett termék az általános részben ismertetett, a Kínai Népköztársaságból származó öntvény. |
| --- | --- |

(23)

Ezért ebben az eljárásban az érintett termék az általános részben ismertetett, a Kínai Népköztársaságból származó öntvény.

3.   Hasonló termék

| (24) | A vizsgálat semmilyen különbséget nem talált az érintett termék és az Indiában gyártott és értékesített öntvények között, amely utóbbi ország szolgált analóg országként a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításánál. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat semmilyen különbséget nem talált az érintett termék és az Indiában gyártott és értékesített öntvények között, amely utóbbi ország szolgált analóg országként a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításánál.

| (25) | A vizsgálat semmilyen különbséget nem talált az érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben gyártott és értékesített öntvények között. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat semmilyen különbséget nem talált az érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben gyártott és értékesített öntvények között.

| (26) | Egyes felek amellett érveltek, hogy a közösségi iparág által gyártott és a közösségi piacon értékesített öntvények nem hasonlóak az érintett termékhez. Különösen azt állították, hogy az európai szintű normákat az EN124 szabványok határozzák meg, és a nemzeti jogszabályok tartalmazzák ugyan az EN124-et, de általában további részleteket is kikötnek, határozott különbségeket idézve elő az egyes nemzeti piacokon értékesített öntvények között. Emellett egyes felek különösen arra hivatkoztak, hogy ők az úgynevezett „gatic” terméket forgalmazzák, amely a szokásos útburkoló anyagok kereskedelmi forgalomban lévő alternatívája, és amelyet egy olyan jól elhatárolható piaci résben alkalmaznak, ahol a beruházások műszaki leírásaiban magas szintű teljesítményt követelnek meg. Azzal érveltek, hogy ez a termék egy kiegészítő termék a standard termék mellett, és nem tekinthető helyettesítő terméknek. Ezért kérték, hogy a gatic termék kerüljön kizárásra az érintett termék meghatározásából. |
| --- | --- |

(26)

Egyes felek amellett érveltek, hogy a közösségi iparág által gyártott és a közösségi piacon értékesített öntvények nem hasonlóak az érintett termékhez. Különösen azt állították, hogy az európai szintű normákat az EN124 szabványok határozzák meg, és a nemzeti jogszabályok tartalmazzák ugyan az EN124-et, de általában további részleteket is kikötnek, határozott különbségeket idézve elő az egyes nemzeti piacokon értékesített öntvények között. Emellett egyes felek különösen arra hivatkoztak, hogy ők az úgynevezett „gatic” terméket forgalmazzák, amely a szokásos útburkoló anyagok kereskedelmi forgalomban lévő alternatívája, és amelyet egy olyan jól elhatárolható piaci résben alkalmaznak, ahol a beruházások műszaki leírásaiban magas szintű teljesítményt követelnek meg. Azzal érveltek, hogy ez a termék egy kiegészítő termék a standard termék mellett, és nem tekinthető helyettesítő terméknek. Ezért kérték, hogy a gatic termék kerüljön kizárásra az érintett termék meghatározásából.

| (27) | Az első érvet illetően meg kell jegyezni, hogy közösségi piacon történő értékesítéskor mind a hasonló terméknek, mind az érintett terméknek meg kell felelnie az EN124 szabványoknak és nemzeti normáknak. Ez tehát meghatározza a „hasonló termék” meghatározásánál figyelembe veendő szempontokat, amelyek a termék fizikai, műszaki és vegyi tulajdonságai, és a termék végső felhasználási célja, illetve funkciója. A közösségi iparág által gyártott és a közösségi piacon értékesített öntvények anyaga lemezgrafitos öntöttvas vagy gömbgrafitos öntöttvas, és a vizsgálat megállapította, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal bírnak, mint az érintett termék. Hasonlóan, a nemzeti normákban foglalt eltérések nem szerepelnek a hasonló termék meghatározásában, mivel nem lehet egyértelműen különbséget tenni a termékek között azok alapvető fizikai, műszaki vagy vegyi tulajdonságaik, illetve a végfelhasználás és a felhasználók felfogása tekintetében. Ami a termék fizikai és műszaki jellemzőit illeti, azokat a funkció, a beszerelés módja és helye határozza meg, és főként a terhelhetőséget megadó úgynevezett terhelési osztály, a fedél és a rács stabilitása a kereten belül, és a biztonságos és egyszerű hozzáférés. A termék anyaga lemezgrafitos öntöttvas vagy gömbgrafitos öntöttvas lehet, az akna fedele és/vagy kerete pedig betonnal vagy más anyaggal tölthető ki. Ami a termék felhasználását illeti, az öntvény, azaz a fedél és a keret a föld alatti hálózatok és az út- vagy járdafelület között képez határfelület. Az úgynevezett gatic termék is a fent említett tulajdonságokkal rendelkezik, így azt nem lehet megkülönböztetni az érintett terméktől. Az az érv tehát, hogy a gatic termék ki legyen zárva az érintett termék köréből, elvetésre került. |
| --- | --- |

(27)

Az első érvet illetően meg kell jegyezni, hogy közösségi piacon történő értékesítéskor mind a hasonló terméknek, mind az érintett terméknek meg kell felelnie az EN124 szabványoknak és nemzeti normáknak. Ez tehát meghatározza a „hasonló termék” meghatározásánál figyelembe veendő szempontokat, amelyek a termék fizikai, műszaki és vegyi tulajdonságai, és a termék végső felhasználási célja, illetve funkciója. A közösségi iparág által gyártott és a közösségi piacon értékesített öntvények anyaga lemezgrafitos öntöttvas vagy gömbgrafitos öntöttvas, és a vizsgálat megállapította, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal bírnak, mint az érintett termék. Hasonlóan, a nemzeti normákban foglalt eltérések nem szerepelnek a hasonló termék meghatározásában, mivel nem lehet egyértelműen különbséget tenni a termékek között azok alapvető fizikai, műszaki vagy vegyi tulajdonságaik, illetve a végfelhasználás és a felhasználók felfogása tekintetében. Ami a termék fizikai és műszaki jellemzőit illeti, azokat a funkció, a beszerelés módja és helye határozza meg, és főként a terhelhetőséget megadó úgynevezett terhelési osztály, a fedél és a rács stabilitása a kereten belül, és a biztonságos és egyszerű hozzáférés. A termék anyaga lemezgrafitos öntöttvas vagy gömbgrafitos öntöttvas lehet, az akna fedele és/vagy kerete pedig betonnal vagy más anyaggal tölthető ki. Ami a termék felhasználását illeti, az öntvény, azaz a fedél és a keret a föld alatti hálózatok és az út- vagy járdafelület között képez határfelület. Az úgynevezett gatic termék is a fent említett tulajdonságokkal rendelkezik, így azt nem lehet megkülönböztetni az érintett terméktől. Az az érv tehát, hogy a gatic termék ki legyen zárva az érintett termék köréből, elvetésre került.

| (28) | Végezetül a vizsgálat nem talált különbséget az érintett exportált termékek és az exportőr belföldi piacán gyártott és előállított öntvények között. |
| --- | --- |

(28)

Végezetül a vizsgálat nem talált különbséget az érintett exportált termékek és az exportőr belföldi piacán gyártott és előállított öntvények között.

| (29) | Ezért megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint és a vizsgálat alkalmazásában a Kínai Népköztársaság belső piacán előállított és értékesített, az Indiában előállított és értékesített, illetve a közösségi iparág által a közösségi piacon előállított és értékesített öntvények minden típusa hasonló az érintett termékhez. |
| --- | --- |

(29)

Ezért megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint és a vizsgálat alkalmazásában a Kínai Népköztársaság belső piacán előállított és értékesített, az Indiában előállított és értékesített, illetve a közösségi iparág által a közösségi piacon előállított és értékesített öntvények minden típusa hasonló az érintett termékhez.

C.   DÖMPING

1.   Mintavétel

| (30) | Emlékeztetünk arra, hogy az érintett vállalatok nagy számára való tekintettel a vizsgálat az alaprendelet 17. cikkének mintavételezésre vonatkozó előírásai alkalmazása mellett döntött, és erre a célra a kínai hatóságokkal folytatott konzultációt követően az EU-ba legnagyobb mennyiséget exportáló hét vállalat került mintaként kiválasztásra. |
| --- | --- |

(30)

Emlékeztetünk arra, hogy az érintett vállalatok nagy számára való tekintettel a vizsgálat az alaprendelet 17. cikkének mintavételezésre vonatkozó előírásai alkalmazása mellett döntött, és erre a célra a kínai hatóságokkal folytatott konzultációt követően az EU-ba legnagyobb mennyiséget exportáló hét vállalat került mintaként kiválasztásra.

| (31) | Ezzel kapcsolatban a későbbi elemzés feltárta, hogy az eredetileg kiválasztott hét vállalat közül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a piacgazdasági elbánást egy vállalatnak lehetett megadni, az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében rögzített egyéni elbánást pedig a mintában szereplők közül három vállalatnak. |
| --- | --- |

(31)

Ezzel kapcsolatban a későbbi elemzés feltárta, hogy az eredetileg kiválasztott hét vállalat közül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a piacgazdasági elbánást egy vállalatnak lehetett megadni, az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében rögzített egyéni elbánást pedig a mintában szereplők közül három vállalatnak.

| (32) | A mintavételezésre vonatkozó rendelkezések alkalmazása ezért a következők szerint történt. A piacgazdasági elbánásban részesített egyetlen vállalat számára megállapított egyéni dömpingkülönbözet került hozzárendelésre a mintában nem szereplő mindazon vállalathoz, amelyeknek a piacgazdasági elbánást meg lehetett adni. Azokhoz a vállalatokhoz, amelyek egyéni elbánást kaptak, és nem szerepeltek a mintában, az egyéni elbánást kapott három vállalatra megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga került hozzárendelésre. |
| --- | --- |

(32)

A mintavételezésre vonatkozó rendelkezések alkalmazása ezért a következők szerint történt. A piacgazdasági elbánásban részesített egyetlen vállalat számára megállapított egyéni dömpingkülönbözet került hozzárendelésre a mintában nem szereplő mindazon vállalathoz, amelyeknek a piacgazdasági elbánást meg lehetett adni. Azokhoz a vállalatokhoz, amelyek egyéni elbánást kaptak, és nem szerepeltek a mintában, az egyéni elbánást kapott három vállalatra megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga került hozzárendelésre.

2.   Piacgazdasági elbánás

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból történő behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból történő behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek.

| (34) | Röviden, kizárólag a hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételeknek megfelelően, és állami beavatkozás nélkül alakulnak; |
| --- | --- | --- |

(34)

Röviden, kizárólag a hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételeknek megfelelően, és állami beavatkozás nélkül alakulnak;

| 2. | a számviteli nyilvántartást a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban és függetlenül auditálják, és minden célra ezt alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartást a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban és függetlenül auditálják, és minden célra ezt alkalmazzák;

| 3. | a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

| 4. | a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják; |
| --- | --- |

4.

a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják;

| 5. | a valutaváltás a piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás a piaci árfolyamon történik.

| (35) | A jelenlegi vizsgálatban 21 exportáló gyártó jelentkezett a Kínai Népköztársaságból, és kérelmezett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti piacgazdasági elbánást. Minden PGE-kérelem elemzésre került. Az érintett vállalatok nagy számára való tekintettel csak hét vállalat telephelyén került sor helyszíni vizsgálatra. A többi vállalat esetében a benyújtott adatok részletes irodai elemzésére került sor, valamint kiterjedt levelezést folytattak az érintett vállalatokkal a beküldött adatok hiányosságainak pótlása és az adatok pontosítása érdekében. Ahol a Kínai Népköztársaságban működő gyártó leányvállalata vagy más vele kapcsolatban álló vállalat az érintett termék gyártója és/vagy részt vesz az érintett termék (belföldi vagy külföldi) értékesítésében, a kapcsolatban álló felet is felkértük a piacgazdasági elbánást igénylő nyomtatvány kitöltésére. A piacgazdasági elbánás valójában csak akkor adható meg, ha a fenti követelményeket minden kapcsolatban álló vállalat teljesíti. |
| --- | --- |

(35)

A jelenlegi vizsgálatban 21 exportáló gyártó jelentkezett a Kínai Népköztársaságból, és kérelmezett az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti piacgazdasági elbánást. Minden PGE-kérelem elemzésre került. Az érintett vállalatok nagy számára való tekintettel csak hét vállalat telephelyén került sor helyszíni vizsgálatra. A többi vállalat esetében a benyújtott adatok részletes irodai elemzésére került sor, valamint kiterjedt levelezést folytattak az érintett vállalatokkal a beküldött adatok hiányosságainak pótlása és az adatok pontosítása érdekében. Ahol a Kínai Népköztársaságban működő gyártó leányvállalata vagy más vele kapcsolatban álló vállalat az érintett termék gyártója és/vagy részt vesz az érintett termék (belföldi vagy külföldi) értékesítésében, a kapcsolatban álló felet is felkértük a piacgazdasági elbánást igénylő nyomtatvány kitöltésére. A piacgazdasági elbánás valójában csak akkor adható meg, ha a fenti követelményeket minden kapcsolatban álló vállalat teljesíti.

| (36) | Azoknál a vállalatoknál, ahol helyszíni szemlére került sor, a vizsgálat fényt derített arra, hogy a hét kínai exportáló gyártó közül egy esetében teljesülnek a piacgazdasági elbánás feltételei. A fennmaradó hat kérelmet az alábbi táblázatban felsorolt okok miatt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(36)

Azoknál a vállalatoknál, ahol helyszíni szemlére került sor, a vizsgálat fényt derített arra, hogy a hét kínai exportáló gyártó közül egy esetében teljesülnek a piacgazdasági elbánás feltételei. A fennmaradó hat kérelmet az alábbi táblázatban felsorolt okok miatt el kellett utasítani.

| (37) | A fennmaradó 14 vállalatnál az egyes vállalatok egyéni alapon történő elemzése azt mutatta, hogy a piacgazdasági elbánás tíz vállalatnak nem adható meg. Ebből a tíz vállalatból három nem tanúsított megfelelő együttműködést a vizsgálat során, vagy azért, mert nem biztosították időben a kért információkat, vagy azért, mert kereskedő vállalatok voltak, és a velük kapcsolatban álló gyártóvállalatok nem működtek együtt. Az ebből a tíz vállalatból fennmaradt hét vállalat esetében is az alábbi táblázatban mutatjuk azokat a feltételeket, amelyeknek nem feleltek meg. A fennmaradó négy vállalatnak sikerült igazolnia, hogy a piacgazdasági elbánás öt feltételét teljesítette. |
| --- | --- |

(37)

A fennmaradó 14 vállalatnál az egyes vállalatok egyéni alapon történő elemzése azt mutatta, hogy a piacgazdasági elbánás tíz vállalatnak nem adható meg. Ebből a tíz vállalatból három nem tanúsított megfelelő együttműködést a vizsgálat során, vagy azért, mert nem biztosították időben a kért információkat, vagy azért, mert kereskedő vállalatok voltak, és a velük kapcsolatban álló gyártóvállalatok nem működtek együtt. Az ebből a tíz vállalatból fennmaradt hét vállalat esetében is az alábbi táblázatban mutatjuk azokat a feltételeket, amelyeknek nem feleltek meg. A fennmaradó négy vállalatnak sikerült igazolnia, hogy a piacgazdasági elbánás öt feltételét teljesítette.

| (38) | Az alábbi táblázat összefoglalja a piacgazdasági elbánást nem kapott vállalatokra vonatkozó megállapításokat, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt feltétel alapján. Meg kell jegyezni, hogy bár a 3. sz. vállalat önmagában minden feltételt teljesített, az alábbi felsorolásban szereplő 1. és 2. számú, a piacgazdasági elbánás feltételeit nem teljesítő vállalattal való kapcsolata miatt a piacgazdasági elbánás mégsem adható meg számára.










  Vállalat | Feltételek |
| --- | --- | --- |
| 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése | 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése | 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése | 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése | 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése |
| 1 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 2 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 3 | Teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 4 | Nem teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 5 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 6 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 7 | Teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 8 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 9 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 10 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 11 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 12 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 13 | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| Forrás: Az együttműködő kínai exportőrök kérdőívre adott ellenőrzött válaszai. |

(38)

Az alábbi táblázat összefoglalja a piacgazdasági elbánást nem kapott vállalatokra vonatkozó megállapításokat, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt feltétel alapján. Meg kell jegyezni, hogy bár a 3. sz. vállalat önmagában minden feltételt teljesített, az alábbi felsorolásban szereplő 1. és 2. számú, a piacgazdasági elbánás feltételeit nem teljesítő vállalattal való kapcsolata miatt a piacgazdasági elbánás mégsem adható meg számára.

Vállalat

Feltételek

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése

1

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

2

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

3

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

4

Nem teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

5

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

6

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

7

Teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

8

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

9

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

10

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

11

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

12

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

13

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Forrás: Az együttműködő kínai exportőrök kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

| (39) | Ennek alapján a Kínai Népköztársaságban működő következő exportáló gyártók szerezték meg a piacgazdasági elbánást:






  1. | Shijiazhuang Transun Metal Products Co Ltd. |
| --- | --- | --- |

(39)

Ennek alapján a Kínai Népköztársaságban működő következő exportáló gyártók szerezték meg a piacgazdasági elbánást:

1.

Shijiazhuang Transun Metal Products Co Ltd.

| 2. | Shaoshan Huanqiu Castings Foundry. |
| --- | --- |

2.

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry.

| 3. | Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

| 4. | Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- | --- |

4.

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

| 5. | Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

3.   Egyéni elbánás

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az országos vámot, amennyiben van ilyen, a 2. cikk (7) bekezdésének hatálya alá eső országokra kell megállapítani, azon esetek kivételével, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt, az egyéni elbánás megadásához szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az országos vámot, amennyiben van ilyen, a 2. cikk (7) bekezdésének hatálya alá eső országokra kell megállapítani, azon esetek kivételével, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt, az egyéni elbánás megadásához szükséges feltételeket.

| (41) | A piacgazdasági elbánást kérelmező 21 exportáló gyártó egyben egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem adják meg számára. További három exportáló gyártó csak egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(41)

A piacgazdasági elbánást kérelmező 21 exportáló gyártó egyben egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem adják meg számára. További három exportáló gyártó csak egyéni elbánást kért.

| (42) | Először, megállapítást nyert, hogy azon 16 vállalat közül, amely kérte, de nem kapta meg a piacgazdaság szerinti elbánást, öt felelt meg az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt követelményeknek. Ami a többi vállalatot illeti, három vállalat nem tanúsított megfelelő együttműködést a vizsgálat során, vagy azért, mert nem biztosították kellő időben a kért információkat, vagy azért, mert kereskedővállalatok, és a velük kapcsolatban álló gyártóvállalatok nem működtek együtt, amint azt a fenti (37) preambulumbekezdés már ismertette. |
| --- | --- |

(42)

Először, megállapítást nyert, hogy azon 16 vállalat közül, amely kérte, de nem kapta meg a piacgazdaság szerinti elbánást, öt felelt meg az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt követelményeknek. Ami a többi vállalatot illeti, három vállalat nem tanúsított megfelelő együttműködést a vizsgálat során, vagy azért, mert nem biztosították kellő időben a kért információkat, vagy azért, mert kereskedővállalatok, és a velük kapcsolatban álló gyártóvállalatok nem működtek együtt, amint azt a fenti (37) preambulumbekezdés már ismertette.

| (43) | A nyolc fennmaradó vállalat, amely kérelmezte, ám nem tudta megszerezni a piacgazdasági elbánást, nem teljesítette az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése c) pontjának első mondatában foglalt feltételeket. Ennek következtében ezek a vállalatok nem kaphatják meg az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(43)

A nyolc fennmaradó vállalat, amely kérelmezte, ám nem tudta megszerezni a piacgazdasági elbánást, nem teljesítette az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése c) pontjának első mondatában foglalt feltételeket. Ennek következtében ezek a vállalatok nem kaphatják meg az egyéni elbánást.

| (44) | Másodszor, abból a három vállalatból, amely csak egyéni elbánást kért, kettő az eljárás korai szakaszában beszüntette az együttműködést. A harmadik kérelmezőről kiderült, hogy kereskedővállalat, és a gyártóvállalatok, amelyekkel kapcsolatban áll, nem működtek együtt. Ezért ez a három vállalat nem kaphatja meg az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(44)

Másodszor, abból a három vállalatból, amely csak egyéni elbánást kért, kettő az eljárás korai szakaszában beszüntette az együttműködést. A harmadik kérelmezőről kiderült, hogy kereskedővállalat, és a gyártóvállalatok, amelyekkel kapcsolatban áll, nem működtek együtt. Ezért ez a három vállalat nem kaphatja meg az egyéni elbánást.

| (45) | Következésképpen az alábbi öt vállalatnak kell megadni az egyéni elbánást:






  1. | Shandong Huijin Stock Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(45)

Következésképpen az alábbi öt vállalatnak kell megadni az egyéni elbánást:

1.

Shandong Huijin Stock Co., Ltd.

| 2. | Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei. |
| --- | --- |

2.

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei.

| 3. | Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. és a vele kapcsolatban álló Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. és a vele kapcsolatban álló Shanxi Yuansheng Industrial Co. Ltd.

| 4. | Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory. |
| --- | --- |

4.

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory.

| 5. | Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

| (46) | Az exportáló gyártók egy része ellenezte a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás meghatározását. Ezek a felek azonban nem nyújtottak be semmilyen új információt, ami e tekintetben eltérő következtetésekhez vezetett volna. Ebből kifolyólag ezek a kifogások elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(46)

Az exportáló gyártók egy része ellenezte a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás meghatározását. Ezek a felek azonban nem nyújtottak be semmilyen új információt, ami e tekintetben eltérő következtetésekhez vezetett volna. Ebből kifolyólag ezek a kifogások elutasításra kerültek.

4.   Rendes érték

4.1.   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártók esetén

| (47) | A Bizottság először megállapította azt, hogy az exportáló gyártónak az összesített belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösség felé történő összesített kiviteli értékesítésével összehasonlítva. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hasonló termék belföldi értékesítése akkor reprezentatív, ha annak összesített mennyisége legalább 5 % -a az érintett termék Közösség felé értékesített összmennyiségének. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság először megállapította azt, hogy az exportáló gyártónak az összesített belföldi értékesítése reprezentatív-e a Közösség felé történő összesített kiviteli értékesítésével összehasonlítva. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a hasonló termék belföldi értékesítése akkor reprezentatív, ha annak összesített mennyisége legalább 5 % -a az érintett termék Közösség felé értékesített összmennyiségének.

| (48) | Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítése jóval alatta marad a megfelelő Közösség felé történő értékesítés 5 %-ának. |
| --- | --- |

(48)

Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítése jóval alatta marad a megfelelő Közösség felé történő értékesítés 5 %-ának.

| (49) | Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy az exportőr exportált termékfajtákra vonatkozó előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítés, az általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség ésszerű összegeit. Mivel ebben az esetben csak egy Kínai Népköztársaságban működő vállalatnak adták meg a piacgazdasági elbánást, az a döntés született, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében az eladási, általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség esetében egy analóg országban megállapított összeget kell figyelembe venni. Ezt megelőzően a Bizottság ellenőrizte, hogy a nyereség így megállapított összege ésszerű-e, és nem haladja-e meg a piacgazdasági elbánásban részesített gyártó belföldi értékesítésből származó nyereségét. |
| --- | --- |

(49)

Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy az exportőr exportált termékfajtákra vonatkozó előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítés, az általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség ésszerű összegeit. Mivel ebben az esetben csak egy Kínai Népköztársaságban működő vállalatnak adták meg a piacgazdasági elbánást, az a döntés született, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében az eladási, általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség esetében egy analóg országban megállapított összeget kell figyelembe venni. Ezt megelőzően a Bizottság ellenőrizte, hogy a nyereség így megállapított összege ésszerű-e, és nem haladja-e meg a piacgazdasági elbánásban részesített gyártó belföldi értékesítésből származó nyereségét.

4.2.   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban nem részesített exportáló gyártók esetén

a)   Analóg ország

| (50) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesített vállalatok számára a rendes érték meghatározása egy analóg ország árai vagy képzett értékei alapján történt. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte abbéli szándékát, hogy Norvégiát kívánja felhasználni megfelelő analóg országként a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A Kínai Népköztársaság több exportáló gyártója és a Közösség több importőre kifogásolta ezt a javaslatot, és indokolt beadványokat nyújtott be annak kimutatására, hogy Norvégia nem megfelelő analóg ország, és helyette Indiát kellene választani. A Bizottság szervei vizsgálódást követően megállapították, hogy a termékfajták változatossága, a belföldi értékesítés mennyisége, a belföldi piacon fennálló verseny, a nyersanyagokhoz és gyártási folyamathoz való hozzáférés szempontjából India valóban jobb analóg ország a Kínai Népköztársaság esetében, mint Norvégia. Minden érdekelt fél értesítést kapott erről a döntésről, és egyik oldal sem emelt ellene kifogást. A Bizottság ezért egy indiai gyártó teljes körű együttműködését kérte, és meg is kapta. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesített vállalatok számára a rendes érték meghatározása egy analóg ország árai vagy képzett értékei alapján történt. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte abbéli szándékát, hogy Norvégiát kívánja felhasználni megfelelő analóg országként a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A Kínai Népköztársaság több exportáló gyártója és a Közösség több importőre kifogásolta ezt a javaslatot, és indokolt beadványokat nyújtott be annak kimutatására, hogy Norvégia nem megfelelő analóg ország, és helyette Indiát kellene választani. A Bizottság szervei vizsgálódást követően megállapították, hogy a termékfajták változatossága, a belföldi értékesítés mennyisége, a belföldi piacon fennálló verseny, a nyersanyagokhoz és gyártási folyamathoz való hozzáférés szempontjából India valóban jobb analóg ország a Kínai Népköztársaság esetében, mint Norvégia. Minden érdekelt fél értesítést kapott erről a döntésről, és egyik oldal sem emelt ellene kifogást. A Bizottság ezért egy indiai gyártó teljes körű együttműködését kérte, és meg is kapta.

b)   A rendes érték meghatározása

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesített exportáló gyártók esetén a rendes érték meghatározása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis India belföldi piacán fizetett vagy fizetendő árak alapján történt. Megállapításra került, hogy ezek a műveletek i. rendes kereskedelmi forgalomban történtek; valamint ii. reprezentatívak voltak a (47) preambulumbekezdésben ismertetett módszer szerint. A vizsgálat kimutatott bizonyos különbségeket az indiai és kínai gyártók által alkalmazott gyártási folyamatban, amennyiben ez utóbbi kevésbé kifinomult berendezéseket használ és kevesebb energiát igényel. Az indiai belföldi eladási árakat ezért olyan összeggel igazították lefelé, amely tükrözi ezeket a különbségeket. Ahol szükséges volt, az érintett kínai gyártók által a Közösségbe exportált termékfajtákkal való igazságos összehasonlítás biztosítása érdekében ezek az árak kiigazításra kerültek. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági elbánásban nem részesített exportáló gyártók esetén a rendes érték meghatározása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis India belföldi piacán fizetett vagy fizetendő árak alapján történt. Megállapításra került, hogy ezek a műveletek i. rendes kereskedelmi forgalomban történtek; valamint ii. reprezentatívak voltak a (47) preambulumbekezdésben ismertetett módszer szerint. A vizsgálat kimutatott bizonyos különbségeket az indiai és kínai gyártók által alkalmazott gyártási folyamatban, amennyiben ez utóbbi kevésbé kifinomult berendezéseket használ és kevesebb energiát igényel. Az indiai belföldi eladási árakat ezért olyan összeggel igazították lefelé, amely tükrözi ezeket a különbségeket. Ahol szükséges volt, az érintett kínai gyártók által a Közösségbe exportált termékfajtákkal való igazságos összehasonlítás biztosítása érdekében ezek az árak kiigazításra kerültek.

| (52) | Ennek eredményeként a rendes érték az indiai együttműködő gyártó tőle független vevőkkel szemben alkalmazott belföldi eladási árai súlyozott átlagaként került meghatározásra. |
| --- | --- |

(52)

Ennek eredményeként a rendes érték az indiai együttműködő gyártó tőle független vevőkkel szemben alkalmazott belföldi eladási árai súlyozott átlagaként került meghatározásra.

5.   Exportár

| (53) | Azokban az esetekben, ahol az érintett terméket közösségbeli független vásárlónak exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, mégpedig a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján került meghatározásra. Ez volt a helyzet a mintában szereplő három egyéni elbánásban részesített vállalat esetében. |
| --- | --- |

(53)

Azokban az esetekben, ahol az érintett terméket közösségbeli független vásárlónak exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, mégpedig a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján került meghatározásra. Ez volt a helyzet a mintában szereplő három egyéni elbánásban részesített vállalat esetében.

| (54) | Abban az esetben, amelyben a Közösségbe irányuló exporteladás kapcsolódó importőrön keresztül történt, az exportárat a kapcsolódó importőr első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladói árai alapján képezték, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően. A kapcsolódó importőr behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségei, köztük az eladási, általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség ésszerű összege figyelembevétele érdekében kiigazítást tettek. Ez volt a helyzet az egyetlen piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében, valamint a mintában szereplő, piacgazdasági elbánásban vagy egyéni elbánásban nem részesített három vállalat esetében. |
| --- | --- |

(54)

Abban az esetben, amelyben a Közösségbe irányuló exporteladás kapcsolódó importőrön keresztül történt, az exportárat a kapcsolódó importőr első független vevővel szemben alkalmazott viszonteladói árai alapján képezték, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően. A kapcsolódó importőr behozatal és a viszonteladás között felmerülő költségei, köztük az eladási, általános és adminisztrációs költségek, valamint a nyereség ésszerű összege figyelembevétele érdekében kiigazítást tettek. Ez volt a helyzet az egyetlen piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében, valamint a mintában szereplő, piacgazdasági elbánásban vagy egyéni elbánásban nem részesített három vállalat esetében.

6.   Összehasonlítás

| (55) | A rendes érték és az exportárak összehasonlítása ex-works paritás alapján történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Minden olyan esetben, ahol az ésszerű, pontos és bizonylatokkal alátámasztott volt, megfelelő kiigazítás történt a szállítás és biztosítás, hitel, jutalék és bankköltségek figyelembevételére. |
| --- | --- |

(55)

A rendes érték és az exportárak összehasonlítása ex-works paritás alapján történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Minden olyan esetben, ahol az ésszerű, pontos és bizonylatokkal alátámasztott volt, megfelelő kiigazítás történt a szállítás és biztosítás, hitel, jutalék és bankköltségek figyelembevételére.

| (56) | Megállapítást nyert, hogy exporteladás esetén a visszatérített áfa mértéke alacsonyabb, mint belföldi értékesítés esetén. E különbség figyelembevétele érdekében az exportárakat az exporteladás, illetve belföldi értékesítés esetén visszatérített áfaszint eltérése – 2003-ban 2 %, 2004-ben 4 % – alapján kiigazították. |
| --- | --- |

(56)

Megállapítást nyert, hogy exporteladás esetén a visszatérített áfa mértéke alacsonyabb, mint belföldi értékesítés esetén. E különbség figyelembevétele érdekében az exportárakat az exporteladás, illetve belföldi értékesítés esetén visszatérített áfaszint eltérése – 2003-ban 2 %, 2004-ben 4 % – alapján kiigazították.

7.   Dömpingkülönbözet

7.1.   A piacgazdasági/egyéni elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártók esetében

a)   Piacgazdasági elbánás

| (57) | A mintában szereplő egyetlen piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében a Közösségbe importált egyes termékfajtákkal kapcsolatos súlyozott átlagos rendes értéket minden esetében összehasonlították az érintett termék Közösségbe importált megfelelő fajtájának súlyozott átlagos exportárával, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(57)

A mintában szereplő egyetlen piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében a Közösségbe importált egyes termékfajtákkal kapcsolatos súlyozott átlagos rendes értéket minden esetében összehasonlították az érintett termék Közösségbe importált megfelelő fajtájának súlyozott átlagos exportárával, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően.

| (58) | A piacgazdasági elbánásban részesített, de a mintában nem szereplő négy vállalathoz a mintában szereplő fenti vállalatra megállapított dömpingkülönbözetet rendelték hozzá, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(58)

A piacgazdasági elbánásban részesített, de a mintában nem szereplő négy vállalathoz a mintában szereplő fenti vállalatra megállapított dömpingkülönbözetet rendelték hozzá, az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően.

b)   Egyéni elbánás

| (59) | A mintában szereplő három egyéni elbánásban részesített vállalat esetében az analóg országra megállapított súlyozott átlagos rendes értéket vetették össze a Közösségbe irányuló exportnál alkalmazott súlyozott átlagos árral, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(59)

A mintában szereplő három egyéni elbánásban részesített vállalat esetében az analóg országra megállapított súlyozott átlagos rendes értéket vetették össze a Közösségbe irányuló exportnál alkalmazott súlyozott átlagos árral, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően.

| (60) | A két egyéni elbánásban részesített, de a mintában nem szereplő vállalat esetében a dömpingkülönbözet megegyezik a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesített fenti vállalatokra megállapított súlyozott átlagos dömpingkülönbözet szintjével. |
| --- | --- |

(60)

A két egyéni elbánásban részesített, de a mintában nem szereplő vállalat esetében a dömpingkülönbözet megegyezik a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesített fenti vállalatokra megállapított súlyozott átlagos dömpingkülönbözet szintjével.

| (61) | Ennek alapján az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt:






  Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd. | 0,0 % |
| --- | --- | --- |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 % |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. | 0,0 % |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. | 0,0 % |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. | 18,6 % |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 % |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. | 28,6 % |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 % |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd. | 37,9 % |

(61)

Ennek alapján az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözetek a CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt:

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.

0,0 %

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0 %

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

0,0 %

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

0,0 %

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.

18,6 %

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6 %

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

28,6 %

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8 %

Shandong Huijin Stock Co. Ltd.

37,9 %

7.2.   Országos dömpingkülönbözet

| (62) | A minden egyéb exportőrre érvényes országos dömpingkülönbözet meghatározásához a Bizottság először meghatározta az együttműködés szintjét. Ebből a célból kiszámolták a következő hányadost. A számlálóban a sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesített együttműködő vállalatok Közösségbe irányuló exportjának a mennyisége szerepel. A nevező a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe irányuló export teljes mennyisége az Eurostat adatai alapján, amelyből le kell vonni piacgazdasági és egyéni elbánásban részesített vállalatok exportját. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az együttműködés szintje 22 %-os, amely még olyan szétaprózott iparág esetében is alacsony érték, mint amilyen az érintett terméké. |
| --- | --- |

(62)

A minden egyéb exportőrre érvényes országos dömpingkülönbözet meghatározásához a Bizottság először meghatározta az együttműködés szintjét. Ebből a célból kiszámolták a következő hányadost. A számlálóban a sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesített együttműködő vállalatok Közösségbe irányuló exportjának a mennyisége szerepel. A nevező a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe irányuló export teljes mennyisége az Eurostat adatai alapján, amelyből le kell vonni piacgazdasági és egyéni elbánásban részesített vállalatok exportját. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az együttműködés szintje 22 %-os, amely még olyan szétaprózott iparág esetében is alacsony érték, mint amilyen az érintett terméké.

| (63) | A más exportáló gyártók által exportált mennyiségre vonatkozó országos dömpingkülönbözet megállapítása az alábbiak szerint történt: |
| --- | --- |

(63)

A más exportáló gyártók által exportált mennyiségre vonatkozó országos dömpingkülönbözet megállapítása az alábbiak szerint történt:

| (64) | A nem együttműködő vállalatok által exportált mennyiségre vonatkozóan a dömping szintjének meghatározása a mintában szereplő, sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesülő exportáló gyártóknál megállapított két legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező termékkategória alapján történt. |
| --- | --- |

(64)

A nem együttműködő vállalatok által exportált mennyiségre vonatkozóan a dömping szintjének meghatározása a mintában szereplő, sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesülő exportáló gyártóknál megállapított két legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező termékkategória alapján történt.

| (65) | A sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesülő együttműködő vállalatokhoz a jelen számítás céljára az (55) preambulumbekezdésben rögzített módszer szerinti elvi egyedi dömpingkülönbözet kerül hozzárendelésre. |
| --- | --- |

(65)

A sem piacgazdasági, sem egyéni elbírálásban nem részesülő együttműködő vállalatokhoz a jelen számítás céljára az (55) preambulumbekezdésben rögzített módszer szerinti elvi egyedi dömpingkülönbözet kerül hozzárendelésre.

| (66) | Végezetül az országos dömpingkülönbözet a fenti elvi egyedi dömpingkülönbözetek alapján került kiszámításra, súlyozó tényezőként felhasználva az exportőrök egyes csoportjaira – azaz az együttműködőkre és a nem együttműködőkre – érvényes CIF értéket. |
| --- | --- |

(66)

Végezetül az országos dömpingkülönbözet a fenti elvi egyedi dömpingkülönbözetek alapján került kiszámításra, súlyozó tényezőként felhasználva az exportőrök egyes csoportjaira – azaz az együttműködőkre és a nem együttműködőkre – érvényes CIF értéket.

| (67) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a dömping országos szintje a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár 47,8 %-a. |
| --- | --- |

(67)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a dömping országos szintje a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár 47,8 %-a.

D.   A KÖZÖSSÉGI IPARÁG

a)   Közösségi termelés

| (68) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő négy panaszos közösségi gyártó, valamint a panaszt alátámasztó további öt közösségi gyártó gyárt öntvényeket. |
| --- | --- |

(68)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő négy panaszos közösségi gyártó, valamint a panaszt alátámasztó további öt közösségi gyártó gyárt öntvényeket.

b)   A közösségi iparág meghatározása

| (69) | A panaszos közösségi gyártók azokkal a panaszt támogató közösségi gyártókkal együtt, amelyek a mintavételi megkeresésre válaszoltak, és együttműködtek a vizsgálattal, a hasonló termék közösségi termelésének több mint 60 %-át képviselik. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben ők alkotják a közösségi iparágat. |
| --- | --- |

(69)

A panaszos közösségi gyártók azokkal a panaszt támogató közösségi gyártókkal együtt, amelyek a mintavételi megkeresésre válaszoltak, és együttműködtek a vizsgálattal, a hasonló termék közösségi termelésének több mint 60 %-át képviselik. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben ők alkotják a közösségi iparágat.

| (70) | Egy panaszos vállalat rögtön a vizsgálat megindítása után abbahagyta az együttműködést, így őt az eljárásból kizárták. Egy másik, a mintában szereplő vállalat a megállapított határidőn túl küldte be a válaszát. Egy vállalat, amely támogatta a panaszt, a megindítás után azonnal visszavonta támogatását. Következésképpen ez a három vállalat a közösségi iparág meghatározásába nem került bele. |
| --- | --- |

(70)

Egy panaszos vállalat rögtön a vizsgálat megindítása után abbahagyta az együttműködést, így őt az eljárásból kizárták. Egy másik, a mintában szereplő vállalat a megállapított határidőn túl küldte be a válaszát. Egy vállalat, amely támogatta a panaszt, a megindítás után azonnal visszavonta támogatását. Következésképpen ez a három vállalat a közösségi iparág meghatározásába nem került bele.

| (71) | Néhány fél úgy érvelt, hogy a két fő panaszt tevő vállalatot ki kellene zárni a közösségi iparág meghatározásából, mivel azok a Kínai Népköztársaságból származó öntvényeket nagy mennyiségben importáltak. Ebben a vonatkozásban először is meg kell jegyezni, hogy bár régi keletű gyakorlat azon importáló közösségi gyártók közösségi iparágból való kizárása, amelyek vagy védve vannak a dömpinggel szemben, vagy abból előnyük származik, nem kerülnek kizárásra, amennyiben megállapítást nyer, hogy a közösségi gyártóknak ideiglenesen és nagyon korlátozott mértékben a közösségi piac nyomott árai következtében importálniuk kellett. Ebben az esetben ennek a két vállalatnak a teljes importja a vizsgált időszak során alatta volt teljes termelésük 3,5 %-ának, és a Közösség bizonyos régióira irányult, amelyek a kínai dömpingelt import következtében különösen válságos helyzetben voltak. Mivel kis mennyiségről van szó, a két közösségi gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a közösségi iparág meghatározása részeként tekinthető. Ezen az alapon az érvelés elutasításra került. |
| --- | --- |

(71)

Néhány fél úgy érvelt, hogy a két fő panaszt tevő vállalatot ki kellene zárni a közösségi iparág meghatározásából, mivel azok a Kínai Népköztársaságból származó öntvényeket nagy mennyiségben importáltak. Ebben a vonatkozásban először is meg kell jegyezni, hogy bár régi keletű gyakorlat azon importáló közösségi gyártók közösségi iparágból való kizárása, amelyek vagy védve vannak a dömpinggel szemben, vagy abból előnyük származik, nem kerülnek kizárásra, amennyiben megállapítást nyer, hogy a közösségi gyártóknak ideiglenesen és nagyon korlátozott mértékben a közösségi piac nyomott árai következtében importálniuk kellett. Ebben az esetben ennek a két vállalatnak a teljes importja a vizsgált időszak során alatta volt teljes termelésük 3,5 %-ának, és a Közösség bizonyos régióira irányult, amelyek a kínai dömpingelt import következtében különösen válságos helyzetben voltak. Mivel kis mennyiségről van szó, a két közösségi gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a közösségi iparág meghatározása részeként tekinthető. Ezen az alapon az érvelés elutasításra került.

E.   KÁR

a)   Előzetes megjegyzések

| (72) | Mivel a közösségi iparág vizsgálata mintavételezéssel történt, a kár felmérése az összegyűjtött információkon alapult. Megvizsgálták a közösségi iparág szintjére jellemző termelési, kapacitási, kapacitáskihasználási, termelékenységi, értékesítési, piaci részesedési, foglalkoztatási és növekedési tendenciákat. E téren minden együttműködő közösségi gyártótól további információkat kértek egy kérdőív segítségével, amelyet a mintában nem szereplő összes együttműködő közösségi gyártónak kiküldtek. A mintában nem szereplő vállalatok közül összesen öt válaszolt, a tőlük kapott információikat figyelembe vették. Ami a többieket illeti, az együttműködés hiánya miatt kizárásra kerültek az eljárásból. Az összegyűjtött információk alapján, a mintában szereplő közösségi gyártók szintjén elemezték az árakra és a jövedelmezőségre, pénzforgalomra, tőkebevonási vagy beruházási képességre, készletekre, a beruházások megtérülésére és a bérekre jellemző tendenciákat. |
| --- | --- |

(72)

Mivel a közösségi iparág vizsgálata mintavételezéssel történt, a kár felmérése az összegyűjtött információkon alapult. Megvizsgálták a közösségi iparág szintjére jellemző termelési, kapacitási, kapacitáskihasználási, termelékenységi, értékesítési, piaci részesedési, foglalkoztatási és növekedési tendenciákat. E téren minden együttműködő közösségi gyártótól további információkat kértek egy kérdőív segítségével, amelyet a mintában nem szereplő összes együttműködő közösségi gyártónak kiküldtek. A mintában nem szereplő vállalatok közül összesen öt válaszolt, a tőlük kapott információikat figyelembe vették. Ami a többieket illeti, az együttműködés hiánya miatt kizárásra kerültek az eljárásból. Az összegyűjtött információk alapján, a mintában szereplő közösségi gyártók szintjén elemezték az árakra és a jövedelmezőségre, pénzforgalomra, tőkebevonási vagy beruházási képességre, készletekre, a beruházások megtérülésére és a bérekre jellemző tendenciákat.

| (73) | A kár elemzése kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal nem egyenletesen érintette a közösségi piacot. Míg tizennégy tagállamban magas volt a dömpingelt behozatal hatása, a franciaországi piacot még nem célozta meg a dömpingelt behozatal. Ugyanakkor a mintában szereplő két francia gyártó súlya a közösségi iparág általános helyzetét tekintve különösen magas volt, mivel az általuk Franciaországban végzett öntvénygyártás és értékesítés a közösségi iparág teljes termelésének és értékesítésének körülbelül 36 %-át tette ki. E helyzet fényében helyes volt a közösségi iparág egészére vonatkozó kár elemzése mellett egy olyan elemzést is készíteni, amely a megcélzott közösségi piac, azaz a Franciaország nélküli közösségi piac (az EU 14 országa) egyes mutatóinak változását vizsgálja. |
| --- | --- |

(73)

A kár elemzése kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal nem egyenletesen érintette a közösségi piacot. Míg tizennégy tagállamban magas volt a dömpingelt behozatal hatása, a franciaországi piacot még nem célozta meg a dömpingelt behozatal. Ugyanakkor a mintában szereplő két francia gyártó súlya a közösségi iparág általános helyzetét tekintve különösen magas volt, mivel az általuk Franciaországban végzett öntvénygyártás és értékesítés a közösségi iparág teljes termelésének és értékesítésének körülbelül 36 %-át tette ki. E helyzet fényében helyes volt a közösségi iparág egészére vonatkozó kár elemzése mellett egy olyan elemzést is készíteni, amely a megcélzott közösségi piac, azaz a Franciaország nélküli közösségi piac (az EU 14 országa) egyes mutatóinak változását vizsgálja.

b)   Nyilvánvaló közösségi fogyasztás

| (74) | Az öntvények nyilvánvaló közösségi fogyasztásának meghatározása az együttműködő gyártók termelési adatai és más közösségi gyártók termelése alapján történt, hozzáadva az importot és levonva az exportot, az Eurostattól származó adatok és a panaszos által az egyes tagállamok piacának méretére és annak a vizsgált időszak során történő változásaira vonatozóan beküldött adatok alapján. |
| --- | --- |

(74)

Az öntvények nyilvánvaló közösségi fogyasztásának meghatározása az együttműködő gyártók termelési adatai és más közösségi gyártók termelése alapján történt, hozzáadva az importot és levonva az exportot, az Eurostattól származó adatok és a panaszos által az egyes tagállamok piacának méretére és annak a vizsgált időszak során történő változásaira vonatozóan beküldött adatok alapján.

| (75) | A fentiek alapján az öntvények nyilvánvaló fogyasztása a közösségi piacon egy 2002-ben történt kisebb visszaeséstől eltekintve meglehetősen stabilan 580 ezer tonna körül volt a vizsgált időszakban. Az öntvények piaca keresletfüggő, amit a csatorna és vízgazdálkodási szektor viszonylagos dinamizmusa befolyásol, amely az egyes tagállamok általános gazdasági fejlettségével van összefüggésben.










  Nyilvánvaló fogyasztás a Közösségben | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 584 000 | 597 000 | 568 000 | 577 000 | 578 750 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 102 | 97 | 99 | 99 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai, panasz, Eurostat. |

(75)

A fentiek alapján az öntvények nyilvánvaló fogyasztása a közösségi piacon egy 2002-ben történt kisebb visszaeséstől eltekintve meglehetősen stabilan 580 ezer tonna körül volt a vizsgált időszakban. Az öntvények piaca keresletfüggő, amit a csatorna és vízgazdálkodási szektor viszonylagos dinamizmusa befolyásol, amely az egyes tagállamok általános gazdasági fejlettségével van összefüggésben.

Nyilvánvaló fogyasztás a Közösségben

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Tonna

584 000

597 000

568 000

577 000

578 750

2000. évi adatok = 100

100

102

97

99

99

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai, panasz, Eurostat.

c)   Az érintett országból érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (76) | A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatalának szintjét a nem dömpingelt behozatalnak az Eurostat számadatokból való levonása adta. A dömpingelt behozatal a 2000. évi 122 511 tonnáról a vizsgálati időszak során 179 755 tonnára emelkedett, ami meredek, 47 %-os növekedést jelent. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozott mennyiség (tonna) | 122 511 | 149 329 | 163 135 | 181 400 | 179 755 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 122 | 133 | 148 | 147 |

(76)

A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatalának szintjét a nem dömpingelt behozatalnak az Eurostat számadatokból való levonása adta. A dömpingelt behozatal a 2000. évi 122 511 tonnáról a vizsgálati időszak során 179 755 tonnára emelkedett, ami meredek, 47 %-os növekedést jelent.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Behozott mennyiség (tonna)

122 511

149 329

163 135

181 400

179 755

2000. évi adatok = 100

100

122

133

148

147

| (77) | A vizsgált időszakban a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal folyamatosan – a 2000. évi 21,0 %-ról a vizsgálati időszak során 31,1 %-ra – növelte részesedését a közösségi piacon. Tehát a dömpingelt behozatal a vizsgált időszak alatt jelentősen (több mint tíz százalékponttal) nőtt mind abszolút értékben, mind a közösségi fogyasztáshoz viszonyítva. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 21,0 % | 25,0 % | 28,7 % | 31,4 % | 31,1 % |

(77)

A vizsgált időszakban a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal folyamatosan – a 2000. évi 21,0 %-ról a vizsgálati időszak során 31,1 %-ra – növelte részesedését a közösségi piacon. Tehát a dömpingelt behozatal a vizsgált időszak alatt jelentősen (több mint tíz százalékponttal) nőtt mind abszolút értékben, mind a közösségi fogyasztáshoz viszonyítva.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Piaci részesedés

21,0 %

25,0 %

28,7 %

31,4 %

31,1 %

d)   Nyilvánvaló közösségi fogyasztás az EU 14 országában

| (78) | Az öntvények az EU 14 országában fennálló nyilvánvaló fogyasztásának megállapítása ugyanazon az alapon történt, mint az egész Közösségre vonatkozó fogyasztás megállapítása, a franciaországi fogyasztás levonásával. Az öntvények nyilvánvaló fogyasztása a vizsgált időszakban mindvégig stabilan kevéssel 460 ezer tonna felett volt az EU 14 országában.










  Nyilvánvaló fogyasztás a Közösségben | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 464 000 | 480 000 | 458 000 | 462 000 | 462 500 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 103 | 99 | 100 | 100 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai, panasz, Eurostat. |

(78)

Az öntvények az EU 14 országában fennálló nyilvánvaló fogyasztásának megállapítása ugyanazon az alapon történt, mint az egész Közösségre vonatkozó fogyasztás megállapítása, a franciaországi fogyasztás levonásával. Az öntvények nyilvánvaló fogyasztása a vizsgált időszakban mindvégig stabilan kevéssel 460 ezer tonna felett volt az EU 14 országában.

Nyilvánvaló fogyasztás a Közösségben

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Tonna

464 000

480 000

458 000

462 000

462 500

2000. évi adatok = 100

100

103

99

100

100

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott válaszai, panasz, Eurostat.

e)   Az érintett országból érkező behozatal mennyisége és annak piaci részesedése az EU 14 országában

| (79) | A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatala szintjének meghatározása a nem dömpingelt behozatalnak és a franciaországi importnak az Eurostat teljes behozatalra vonatkozó számadataiból való levonásával történt. Az utóbbi levonása azért volt elégséges az EU 14 országába érkező dömpingelt import mennyiségének helyes kimutatására, mert a panaszos gyártók által átadott információk szerint a francia piacon nem jelent meg jelentős mennyiségű dömpingelt import. A dömpingelt behozatal a 2000. évi 119 818 tonnáról a vizsgálati időszak során 171 946 tonnára emelkedett, ami meredek, 44 %-os növekedést jelent. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozott mennyiség (tonna) | 119 818 | 145 509 | 158 323 | 172 886 | 171 946 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 121 | 132 | 144 | 144 |

(79)

A Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatala szintjének meghatározása a nem dömpingelt behozatalnak és a franciaországi importnak az Eurostat teljes behozatalra vonatkozó számadataiból való levonásával történt. Az utóbbi levonása azért volt elégséges az EU 14 országába érkező dömpingelt import mennyiségének helyes kimutatására, mert a panaszos gyártók által átadott információk szerint a francia piacon nem jelent meg jelentős mennyiségű dömpingelt import. A dömpingelt behozatal a 2000. évi 119 818 tonnáról a vizsgálati időszak során 171 946 tonnára emelkedett, ami meredek, 44 %-os növekedést jelent.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Behozott mennyiség (tonna)

119 818

145 509

158 323

172 886

171 946

2000. évi adatok = 100

100

121

132

144

144

| (80) | A vizsgált időszakban a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal részesedése az EU 14 országa piacán a 2000. évi 25,8 %-ról a vizsgálati időszak alatt 37,2 %-re nőtt. A piaci részesedés növekedése itt kissé magasabb, mint a vizsgált időszak során az egész közösségre vonatkozóan megfigyelt növekedés. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 25,82 % | 30,31 % | 34,57 % | 37,42 % | 37,18 % |

(80)

A vizsgált időszakban a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal részesedése az EU 14 országa piacán a 2000. évi 25,8 %-ról a vizsgálati időszak alatt 37,2 %-re nőtt. A piaci részesedés növekedése itt kissé magasabb, mint a vizsgált időszak során az egész közösségre vonatkozóan megfigyelt növekedés.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Piaci részesedés

25,82 %

30,31 %

34,57 %

37,42 %

37,18 %

f)   A dömpingelt behozatal árai és az árleszorítás

i.   Behozatali árak

| (81) | Az Eurostat adataiból származtatott behozatali mennyiségeken és árakon alapuló, behozatali árakra vonatkozó információk azt mutatták, hogy 2000 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból importált termékek CIF alapon számított átlagára 11 %-kal csökkent. Az esés különösen meredek volt 2003-ban és a vizsgálati időszakban. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ár (EUR/tonna) | 548 | 560 | 531 | 486 | 489 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 102 | 97 | 89 | 89 |
| Forrás: Eurostat. |

(81)

Az Eurostat adataiból származtatott behozatali mennyiségeken és árakon alapuló, behozatali árakra vonatkozó információk azt mutatták, hogy 2000 és a vizsgálati időszak között a Kínai Népköztársaságból importált termékek CIF alapon számított átlagára 11 %-kal csökkent. Az esés különösen meredek volt 2003-ban és a vizsgálati időszakban.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Ár (EUR/tonna)

548

560

531

486

489

2000. évi adatok = 100

100

102

97

89

89

Forrás: Eurostat.

ii.   Árleszorítás

| (82) | A vizsgálati időszakban bekövetkezett árleszorítás mértékének kiszámításához a közösségi iparág mintában szereplő gyártói által értékesített hasonló termék árait összehasonlították az együttműködő exportáló gyártók Közösség piacára irányuló dömpingelt behozatala során a vizsgálati időszakban alkalmazott áraival, az egyes öntvénytípusok velük kapcsolatban nem álló vevőkkel szemben alkalmazott, visszatérítések és adók nélküli nettó súlyozott átlagárai alapján. A közösségi iparág árait ex-works árak alapon vették figyelembe. Az érintett behozatali árakat CIF alapon számították, és kiigazították a vámoknak és a behozatal utáni költségeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálati időszakban bekövetkezett árleszorítás mértékének kiszámításához a közösségi iparág mintában szereplő gyártói által értékesített hasonló termék árait összehasonlították az együttműködő exportáló gyártók Közösség piacára irányuló dömpingelt behozatala során a vizsgálati időszakban alkalmazott áraival, az egyes öntvénytípusok velük kapcsolatban nem álló vevőkkel szemben alkalmazott, visszatérítések és adók nélküli nettó súlyozott átlagárai alapján. A közösségi iparág árait ex-works árak alapon vették figyelembe. Az érintett behozatali árakat CIF alapon számították, és kiigazították a vámoknak és a behozatal utáni költségeknek megfelelően.

| (83) | Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy a közösségi gyártók által közbeszerzési pályázatok keretében értékesített érintett termékeket ki kell zárni az árleszorításra vonatkozó számításokból, miután a hatóságoknak történő eladások olyan szolgáltatásokat, garanciákat és egyéb költségeket is tartalmazhatnak, amelyek miatt a pályázat keretében értékesített termékek objektíven különböznek a szokásos kereskedelmi tárgyalások eredményeként értékesítettektől. Ezzel kapcsolatban először azt kell megjegyezni, hogy ezt az állítást nem indokolták a pályázatok és az egyéb kereskedelmi tárgyalások eredményeként kapott árak különbözőségét alátámasztó bizonyítékokkal. Ezen felül a mintában szereplő együttműködő közösségi gyártók vizsgálati időszak során közbeszerzési pályázatok keretében megvalósult értékesítései mennyiségileg igen kis százalékot tettek ki, így nem lehettek lényeges befolyással az árleszorítási számításokra. Ezen az alapon az igény elutasításra került. |
| --- | --- |

(83)

Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy a közösségi gyártók által közbeszerzési pályázatok keretében értékesített érintett termékeket ki kell zárni az árleszorításra vonatkozó számításokból, miután a hatóságoknak történő eladások olyan szolgáltatásokat, garanciákat és egyéb költségeket is tartalmazhatnak, amelyek miatt a pályázat keretében értékesített termékek objektíven különböznek a szokásos kereskedelmi tárgyalások eredményeként értékesítettektől. Ezzel kapcsolatban először azt kell megjegyezni, hogy ezt az állítást nem indokolták a pályázatok és az egyéb kereskedelmi tárgyalások eredményeként kapott árak különbözőségét alátámasztó bizonyítékokkal. Ezen felül a mintában szereplő együttműködő közösségi gyártók vizsgálati időszak során közbeszerzési pályázatok keretében megvalósult értékesítései mennyiségileg igen kis százalékot tettek ki, így nem lehettek lényeges befolyással az árleszorítási számításokra. Ezen az alapon az igény elutasításra került.

| (84) | A termékfajták meghatározásánál figyelembe vett elemek elsősorban az érintett termékhez felhasznált nyersanyag (lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas hozzáadott betonnal vagy anélkül), az érintett termék célja (csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok), annak méretei és különböző tartozékai, valamint az EN124 sz. európai szabványnak való megfelelés volt. |
| --- | --- |

(84)

A termékfajták meghatározásánál figyelembe vett elemek elsősorban az érintett termékhez felhasznált nyersanyag (lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas hozzáadott betonnal vagy anélkül), az érintett termék célja (csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok), annak méretei és különböző tartozékai, valamint az EN124 sz. európai szabványnak való megfelelés volt.

| (85) | Ez az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó érintett termékeket olyan áron értékesítették a Közösségben, amelyek jelentősen, a közösségi iparág árainak százalékában kifejezve 31–60 %-kal kínáltak alá az utóbbiaknak. |
| --- | --- |

(85)

Ez az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból származó érintett termékeket olyan áron értékesítették a Közösségben, amelyek jelentősen, a közösségi iparág árainak százalékában kifejezve 31–60 %-kal kínáltak alá az utóbbiaknak.

g)   A közösségi iparág gazdasági helyzete

| (86) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek a közösségi gazdasági ágazat helyzetét 2000-től a vizsgálati időszakig befolyásolták. |
| --- | --- |

(86)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek a közösségi gazdasági ágazat helyzetét 2000-től a vizsgálati időszakig befolyásolták.

i.   Gyártókapacitás, termelés, kapacitáskihasználás

| (87) | A közösségi iparág gyártókapacitása a vizsgált időszak alatt kismértékben növekedett, ami inkább a meglévő kapacitások átszervezésének az eredménye volt, mint az új beruházásoké. Ugyanezen időszakban a közösségi iparág termelése 7 százalékponttal, kapacitáskihasználásának foka pedig több mint 8 százalékponttal csökkent. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártókapacitás tonnában | 295 287 | 295 987 | 302 487 | 303 487 | 303 487 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Termelés tonnában | 244 983 | 236 042 | 211 495 | 217 151 | 227 100 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 96 | 86 | 89 | 93 |
| Gyártókapacitás kihasználásának foka | 83,0 % | 79,7 % | 69,9 % | 71,6 % | 74,8 % |
| Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(87)

A közösségi iparág gyártókapacitása a vizsgált időszak alatt kismértékben növekedett, ami inkább a meglévő kapacitások átszervezésének az eredménye volt, mint az új beruházásoké. Ugyanezen időszakban a közösségi iparág termelése 7 százalékponttal, kapacitáskihasználásának foka pedig több mint 8 százalékponttal csökkent.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Gyártókapacitás tonnában

295 287

295 987

302 487

303 487

303 487

2000. évi adatok = 100

100

100

102

103

103

Termelés tonnában

244 983

236 042

211 495

217 151

227 100

2000. évi adatok = 100

100

96

86

89

93

Gyártókapacitás kihasználásának foka

83,0 %

79,7 %

69,9 %

71,6 %

74,8 %

Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

| (88) | Az EU 14 országában a közösségi iparág gyártókapacitásának hasonló emelkedését regisztrálták, mint közösségi szinten. A termelés és a kapacitáskihasználás foka azonban meredekebben, 14 százalékponttal csökkent. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártókapacitás tonnában | 188 287 | 188 987 | 191 737 | 191 987 | 191 987 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 100 | 102 | 102 | 102 |
| Termelés tonnában | 169 749 | 168 624 | 140 969 | 140 834 | 145 819 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 99 | 83 | 83 | 86 |
| Gyártókapacitás kihasználásának foka | 90,2 % | 89,2 % | 73,5 % | 73,4 % | 76,0 % |
| Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(88)

Az EU 14 országában a közösségi iparág gyártókapacitásának hasonló emelkedését regisztrálták, mint közösségi szinten. A termelés és a kapacitáskihasználás foka azonban meredekebben, 14 százalékponttal csökkent.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Gyártókapacitás tonnában

188 287

188 987

191 737

191 987

191 987

2000. évi adatok = 100

100

100

102

102

102

Termelés tonnában

169 749

168 624

140 969

140 834

145 819

2000. évi adatok = 100

100

99

83

83

86

Gyártókapacitás kihasználásának foka

90,2 %

89,2 %

73,5 %

73,4 %

76,0 %

Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

ii.   Eladott mennyiség, piaci részesedés és növekedés

| (89) | A közösségi iparág eladásai 10 %-kal csökkentek, és ezt követően piaci részesedése 3,8 százalékponttal esett a vizsgált időszak során, míg a dömpingelt behozatal szintje 47 %-kal, piaci részesedése pedig 10,1 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(89)

A közösségi iparág eladásai 10 %-kal csökkentek, és ezt követően piaci részesedése 3,8 százalékponttal esett a vizsgált időszak során, míg a dömpingelt behozatal szintje 47 %-kal, piaci részesedése pedig 10,1 %-kal nőtt.

| (90) | Az EU 14 országában a közösségi iparág nagyobb veszteséget szenvedett el a piaci részesedés terén (5,4 %), mivel eladásai a vizsgált időszak során jelentősen visszaestek (–17 %). | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eladás tonnában | 151 987 | 143 367 | 123 504 | 126 896 | 126 492 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 94 | 81 | 83 | 83 |
| Piaci részesedés | 32,76 % | 29,87 % | 26,97 % | 27,47 % | 27,35 % |

(90)

Az EU 14 országában a közösségi iparág nagyobb veszteséget szenvedett el a piaci részesedés terén (5,4 %), mivel eladásai a vizsgált időszak során jelentősen visszaestek (–17 %).

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Eladás tonnában

151 987

143 367

123 504

126 896

126 492

2000. évi adatok = 100

100

94

81

83

83

Piaci részesedés

32,76 %

29,87 %

26,97 %

27,47 %

27,35 %

iii.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (91) | A foglalkoztatás szintje 13 %-kal csökkent a vizsgált időszak során a közösségi iparágban. A közösségi iparág egy foglalkoztatottra eső tonnák számában kifejezett termelékenysége a 2000. évi 133 tonnáról a vizsgálati időszakban 141 tonnára nőtt. A kibocsátásnak ez az egy főre eső növekedése főként annak köszönhető, hogy a közösségi iparág igyekezett termelését racionalizálni, és megbirkózni az egyre növekvő dömpingelt behozatallal. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 1 843 | 1 783 | 1 721 | 1 657 | 1 610 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 97 | 93 | 90 | 87 |
| Termelékenység: termelés/foglalkoztatott fő | 133 | 132 | 123 | 131 | 141 |
| Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(91)

A foglalkoztatás szintje 13 %-kal csökkent a vizsgált időszak során a közösségi iparágban. A közösségi iparág egy foglalkoztatottra eső tonnák számában kifejezett termelékenysége a 2000. évi 133 tonnáról a vizsgálati időszakban 141 tonnára nőtt. A kibocsátásnak ez az egy főre eső növekedése főként annak köszönhető, hogy a közösségi iparág igyekezett termelését racionalizálni, és megbirkózni az egyre növekvő dömpingelt behozatallal.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

1 843

1 783

1 721

1 657

1 610

2000. évi adatok = 100

100

97

93

90

87

Termelékenység: termelés/foglalkoztatott fő

133

132

123

131

141

Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

| (92) | A foglalkoztatás az EU 14 országában is csökkent a közösségi iparágban a vizsgált időszak során, a csökkenés azonban meredekebb, összesen 16 %-os volt. A termelékenység a 2000. évi 132 tonnáról az elemzési időszakban 135 tonnára nőtt. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 1 290 | 1 238 | 1 187 | 1 128 | 1 084 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 96 | 92 | 87 | 84 |
| Termelékenység: termelés/foglalkoztatott fő | 132 | 136 | 119 | 125 | 135 |
| Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(92)

A foglalkoztatás az EU 14 országában is csökkent a közösségi iparágban a vizsgált időszak során, a csökkenés azonban meredekebb, összesen 16 %-os volt. A termelékenység a 2000. évi 132 tonnáról az elemzési időszakban 135 tonnára nőtt.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

1 290

1 238

1 187

1 128

1 084

2000. évi adatok = 100

100

96

92

87

84

Termelékenység: termelés/foglalkoztatott fő

132

136

119

125

135

Forrás: A közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

iv.   Készletek

| (93) | A közösségi iparág árukészlete a vizsgált időszakban 16 %-kal nőtt. Az árukészlet felhalmozódása jelzi, hogy az eladások szintje nagyobb ütemben csökkent, mint a termelés szintje. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raktárkészlet | 33 815 | 36 964 | 37 510 | 37 455 | 39 375 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 109 | 111 | 111 | 116 |

(93)

A közösségi iparág árukészlete a vizsgált időszakban 16 %-kal nőtt. Az árukészlet felhalmozódása jelzi, hogy az eladások szintje nagyobb ütemben csökkent, mint a termelés szintje.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Raktárkészlet

33 815

36 964

37 510

37 455

39 375

2000. évi adatok = 100

100

109

111

111

116

v.   Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (94) | A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat gyártóinak átlagos nettó eladási ára gyakorlatilag nem változott. Ez a stabilitás nem tükrözi azonban a hulladék acél, az érintett termék gyártási költségének fő elemét adó összetevő árának jelentős, 34 %-os emelkedését, amelyre 2002 és a vizsgálati időszak között sor került. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy a hulladék acél árának bármilyen változása közvetlenül és teljes mértékben tükröződik az érintett termék gyártási költségében, hiszen ez a gyártási folyamat fő kiindulási anyaga. A közösségi iparág tehát ezt az emelkedést nem tudta az eladási árakban érvényesíteni, ami ésszerűen várható lett volna akkor, ha a dömpingelt behozatal nem helyezi őket nyomás alá, már csak azért is, mert a más országokból származó import átlagárai lényegesen magasabbak voltak, mint a Kínai Népköztársaság esetében. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár (EUR/tonna) | 1 131 | 1 157 | 1 153 | 1 141 | 1 153 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 102 | 102 | 101 | 102 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(94)

A mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat gyártóinak átlagos nettó eladási ára gyakorlatilag nem változott. Ez a stabilitás nem tükrözi azonban a hulladék acél, az érintett termék gyártási költségének fő elemét adó összetevő árának jelentős, 34 %-os emelkedését, amelyre 2002 és a vizsgálati időszak között sor került. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy a hulladék acél árának bármilyen változása közvetlenül és teljes mértékben tükröződik az érintett termék gyártási költségében, hiszen ez a gyártási folyamat fő kiindulási anyaga. A közösségi iparág tehát ezt az emelkedést nem tudta az eladási árakban érvényesíteni, ami ésszerűen várható lett volna akkor, ha a dömpingelt behozatal nem helyezi őket nyomás alá, már csak azért is, mert a más országokból származó import átlagárai lényegesen magasabbak voltak, mint a Kínai Népköztársaság esetében.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Átlagos eladási ár (EUR/tonna)

1 131

1 157

1 153

1 141

1 153

2000. évi adatok = 100

100

102

102

101

102

Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

| (95) | Hasonló stabilitás volt megfigyelhető az EU 14 országában a közösségi iparág gyártóinak átlagos nettó eladási ára tekintetében is. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár (EUR/tonna) | 1 056 | 1 070 | 1 053 | 1 031 | 1 048 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 101 | 100 | 98 | 99 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(95)

Hasonló stabilitás volt megfigyelhető az EU 14 országában a közösségi iparág gyártóinak átlagos nettó eladási ára tekintetében is.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Átlagos eladási ár (EUR/tonna)

1 056

1 070

1 053

1 031

1 048

2000. évi adatok = 100

100

101

100

98

99

Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

vi.   Jövedelmezőség

| (96) | A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók nem kapcsolódó vállalatoknak történő nettó eladásokból származó adózás előtti hozama a közösségi piacon a 2000-es 12,1 %-ról a vizsgálati időszakban 9,9 %-re csökkent le, ami 18 %-os visszaesést jelent a vizsgált időszak folyamán. A visszaesés 2002-ig még meredekebb volt. Azóta a jövedelmezőség inkább pozitív irányba fejlődött, ami első pillantásra azt mutatja, hogy a közösségi iparág rendelkezik némi kapacitással arra, hogy a nehéz pénzügyi helyzetből talpra álljon. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy számos mutató, így a termelés, kapacitáskihasználás, termelékenység és az eladási mennyiség alakulása azonos folyamatra utalt. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség | 12,1 % | 10,5 % | 8,1 % | 9,4 % | 9,9 % |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 87 | 67 | 78 | 82 |
| Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai. |

(96)

A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók nem kapcsolódó vállalatoknak történő nettó eladásokból származó adózás előtti hozama a közösségi piacon a 2000-es 12,1 %-ról a vizsgálati időszakban 9,9 %-re csökkent le, ami 18 %-os visszaesést jelent a vizsgált időszak folyamán. A visszaesés 2002-ig még meredekebb volt. Azóta a jövedelmezőség inkább pozitív irányba fejlődött, ami első pillantásra azt mutatja, hogy a közösségi iparág rendelkezik némi kapacitással arra, hogy a nehéz pénzügyi helyzetből talpra álljon. Ennek kapcsán megjegyzendő, hogy számos mutató, így a termelés, kapacitáskihasználás, termelékenység és az eladási mennyiség alakulása azonos folyamatra utalt.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Jövedelmezőség

12,1 %

10,5 %

8,1 %

9,4 %

9,9 %

2000. évi adatok = 100

100

87

67

78

82

Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai.

| (97) | A jövedelmezőség az EU 14 országában a 2000. évi 9,4 %-ról 5,3 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban, ami 44 indexpontos esést jelent a vizsgált időszakban. Bár 2002 után pozitív fejlődés látható, a jövedelmezőség nem tért vissza arra a 2000. évi szintre, amely egy ilyen típusú iparágban megfelelőnek tekinthető. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség | 9,4 % | 5,9 % | 1,0 % | 4,3 % | 5,3 % |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 63 | 11 | 46 | 56 |
| Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai. |

(97)

A jövedelmezőség az EU 14 országában a 2000. évi 9,4 %-ról 5,3 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban, ami 44 indexpontos esést jelent a vizsgált időszakban. Bár 2002 után pozitív fejlődés látható, a jövedelmezőség nem tért vissza arra a 2000. évi szintre, amely egy ilyen típusú iparágban megfelelőnek tekinthető.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Jövedelmezőség

9,4 %

5,9 %

1,0 %

4,3 %

5,3 %

2000. évi adatok = 100

100

63

11

46

56

Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai.

vii.   Beruházások és a beruházások megtérülése

| (98) | A közösségi iparág mintában szereplő gyártói érintett termékek gyártásába történő beruházásainak a szintje a vizsgált időszak során felére, azaz 12 millió euróról körülbelül 6 millió euróra csökkent. |
| --- | --- |

(98)

A közösségi iparág mintában szereplő gyártói érintett termékek gyártásába történő beruházásainak a szintje a vizsgált időszak során felére, azaz 12 millió euróról körülbelül 6 millió euróra csökkent.

| (99) | A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók beruházásainak megtérülése, amely az érintett termék előállításához használt eszközök könyv szerinti nyitó és záró értéke átlagának a százalékában kifejezett adózás előtti eredményük, a 2000–2001-es időszakban pozitív volt, de tükrözte jövedelemtermelő képességük csökkenését. Ami a 2001 utáni időszakot illeti, a jövedelmezőséghez hasonlóan ez is helyreállt 2003 és a vizsgálati időszak között, bár 2002-ben csökkenés volt megfigyelhető. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások értéke ezer euróban | 12 091 | 10 989 | 6 497 | 6 496 | 6 124 |
| 1999. évi adatok = 100 | 100 | 91 | 54 | 54 | 51 |
| Beruházások megtérülése | 32,4 % | 29,0 % | 23,7 % | 30,1 % | 33,9 % |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(99)

A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók beruházásainak megtérülése, amely az érintett termék előállításához használt eszközök könyv szerinti nyitó és záró értéke átlagának a százalékában kifejezett adózás előtti eredményük, a 2000–2001-es időszakban pozitív volt, de tükrözte jövedelemtermelő képességük csökkenését. Ami a 2001 utáni időszakot illeti, a jövedelmezőséghez hasonlóan ez is helyreállt 2003 és a vizsgálati időszak között, bár 2002-ben csökkenés volt megfigyelhető.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Beruházások értéke ezer euróban

12 091

10 989

6 497

6 496

6 124

1999. évi adatok = 100

100

91

54

54

51

Beruházások megtérülése

32,4 %

29,0 %

23,7 %

30,1 %

33,9 %

Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

viii.   Tőkebevonási képesség

| (100) | Nem merült fel arra utaló jel, hogy a közösségi iparágnak egészében véve problémát okozott volna a tevékenységeihez szükséges tőke bevonása. |
| --- | --- |

(100)

Nem merült fel arra utaló jel, hogy a közösségi iparágnak egészében véve problémát okozott volna a tevékenységeihez szükséges tőke bevonása.

ix.   Pénzforgalom

| (101) | A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók a szokásos üzleti tevékenységből származó nettó pénzforgalom csökkenését tapasztalták a vizsgált időszak alatt. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom ezer euróban | 51 162 | 40 295 | 39 517 | 41 955 | 40 824 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 79 | 77 | 82 | 80 |
| Forgalom százalékában kifejezett pénzforgalom | 19 % | 16 % | 17 % | 18 % | 17 % |
| Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai. |

(101)

A mintában szereplő, közösségi iparágbeli gyártók a szokásos üzleti tevékenységből származó nettó pénzforgalom csökkenését tapasztalták a vizsgált időszak alatt.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Pénzforgalom ezer euróban

51 162

40 295

39 517

41 955

40 824

2000. évi adatok = 100

100

79

77

82

80

Forgalom százalékában kifejezett pénzforgalom

19 %

16 %

17 %

18 %

17 %

Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai.

| (102) | Az EU 14 országában a közösségi gazdasági ágazat mintában szereplő gyártóinak szokásos üzleti tevékenységből származó pénzforgalma a vizsgált időszak alatt szintén csökkent. Ez a csökkenés azonban jóval meredekebb volt, hasonlóan a Közösség egészében végzett tevékenységükhöz kapcsolódó forgalom százalékában kifejezett nettó pénzforgalom (4 %) csökkenéséhez. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom ezer euróban | 23 869 | 18 081 | 13 468 | 15 724 | 15 556 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 76 | 56 | 66 | 65 |
| Forgalom százalékában kifejezett pénzforgalom | 17 % | 13 % | 12 % | 13 % | 13 % |
| Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai. |

(102)

Az EU 14 országában a közösségi gazdasági ágazat mintában szereplő gyártóinak szokásos üzleti tevékenységből származó pénzforgalma a vizsgált időszak alatt szintén csökkent. Ez a csökkenés azonban jóval meredekebb volt, hasonlóan a Közösség egészében végzett tevékenységükhöz kapcsolódó forgalom százalékában kifejezett nettó pénzforgalom (4 %) csökkenéséhez.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Pénzforgalom ezer euróban

23 869

18 081

13 468

15 724

15 556

2000. évi adatok = 100

100

76

56

66

65

Forgalom százalékában kifejezett pénzforgalom

17 %

13 %

12 %

13 %

13 %

Forrás: A közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak kérdőívre adott válaszai.

x.   Bérek

| (103) | A vizsgált időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó átlagbér 9 %-kal nőtt. A bérek 2000-ben és 2001-ben stagnáltak, majd 2002-ben 2 %-kal, 2003-ban és a vizsgálati időszakban pedig további 5 %, illetve 2 %-kal nőttek. A foglalkoztatottak számának csökkenése miatt azonban a közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak összesített bérköltsége a vizsgált időszak során viszonylag állandó maradt. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy foglalkoztatottra jutó bér euróban | 42 470 | 42 504 | 43 474 | 45 336 | 46 203 |
| 2000. évi adatok = 100 | 100 | 100 | 102 | 107 | 109 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai. |

(103)

A vizsgált időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó átlagbér 9 %-kal nőtt. A bérek 2000-ben és 2001-ben stagnáltak, majd 2002-ben 2 %-kal, 2003-ban és a vizsgálati időszakban pedig további 5 %, illetve 2 %-kal nőttek. A foglalkoztatottak számának csökkenése miatt azonban a közösségi iparág mintában szereplő gyártóinak összesített bérköltsége a vizsgált időszak során viszonylag állandó maradt.

2000

2001

2002

2003

Vizsgálati időszak

Egy foglalkoztatottra jutó bér euróban

42 470

42 504

43 474

45 336

46 203

2000. évi adatok = 100

100

100

102

107

109

Forrás: A mintában szereplő közösségi iparág kérdőívre adott válaszai.

xi.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (104) | A tényleges dömpingkülönbözet közösségi iparágra gyakorolt hatása a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége és árai mellett számottevő. |
| --- | --- |

(104)

A tényleges dömpingkülönbözet közösségi iparágra gyakorolt hatása a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége és árai mellett számottevő.

xii.   Korábbi dömping utáni helyreállás

| (105) | A közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy a korábbi dömping okozta kárt követően talpra kellett volna állnia. |
| --- | --- |

(105)

A közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy a korábbi dömping okozta kárt követően talpra kellett volna állnia.

h)   A kárra vonatkozó következtetés

| (106) | A fenti tényezők vizsgálata kimutatta, hogy 2000 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése erősen megnőtt. A mennyiség a vizsgált időszak során 47 %-kal nőtt, a behozatal piaci részesedése pedig 31 % körülire emelkedett a vizsgálati időszakban. Megjegyzendő, hogy a dömpingelt behozatal az érintett termék közösségbe történő teljes behozatalának körülbelül 80 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, lényegesen (akár 60 %-kal is) alákínálva a közösségi iparág eladási árainak. Emellett a kárt jelző egyéb mutatók, például a termelés (– 7 %), a kapacitáskihasználás (– 10 %), az eladás mennyisége (– 10 %), a beruházások (– 49 %) és a foglalkoztatás (– 13 %) szintén negatív irányba változtak a vizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(106)

A fenti tényezők vizsgálata kimutatta, hogy 2000 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése erősen megnőtt. A mennyiség a vizsgált időszak során 47 %-kal nőtt, a behozatal piaci részesedése pedig 31 % körülire emelkedett a vizsgálati időszakban. Megjegyzendő, hogy a dömpingelt behozatal az érintett termék közösségbe történő teljes behozatalának körülbelül 80 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, lényegesen (akár 60 %-kal is) alákínálva a közösségi iparág eladási árainak. Emellett a kárt jelző egyéb mutatók, például a termelés (– 7 %), a kapacitáskihasználás (– 10 %), az eladás mennyisége (– 10 %), a beruházások (– 49 %) és a foglalkoztatás (– 13 %) szintén negatív irányba változtak a vizsgált időszakban.

| (107) | Ugyanakkor a közösségi iparág elvesztette piaci részesedése egy részét. Valójában az érintett behozatal háromszorosan növelte piaci részesedését ahhoz viszonyítva, amennyit a közösségi iparág veszített a vizsgált időszak alatt. Ezért okkal feltételezhető, hogy a kínai behozatal a közösségi iparág által elveszített piaci részesedésen felül más európai öntödék piaci részesedésének egy részét is elvette, amelyek vagy beszüntették működésüket, vagy importőrré/kereskedővé alakultak át. |
| --- | --- |

(107)

Ugyanakkor a közösségi iparág elvesztette piaci részesedése egy részét. Valójában az érintett behozatal háromszorosan növelte piaci részesedését ahhoz viszonyítva, amennyit a közösségi iparág veszített a vizsgált időszak alatt. Ezért okkal feltételezhető, hogy a kínai behozatal a közösségi iparág által elveszített piaci részesedésen felül más európai öntödék piaci részesedésének egy részét is elvette, amelyek vagy beszüntették működésüket, vagy importőrré/kereskedővé alakultak át.

| (108) | A közösségi iparág jövedelmezősége csak részben tükrözte az általános negatív képet. Abszolút értékben számolva a profit 18 %-kal esett. A nyereségesség (az értékesítési bevételből származó profit százalékban) 12,1 %-ról 9,9 %-ra csökkent. Az alákínálás jelentős mértékét tekintve nagyobb kárra lehetett volna számítani. Maga a nyereségesség azonban nem tükrözi a teljes helyzetet. |
| --- | --- |

(108)

A közösségi iparág jövedelmezősége csak részben tükrözte az általános negatív képet. Abszolút értékben számolva a profit 18 %-kal esett. A nyereségesség (az értékesítési bevételből származó profit százalékban) 12,1 %-ról 9,9 %-ra csökkent. Az alákínálás jelentős mértékét tekintve nagyobb kárra lehetett volna számítani. Maga a nyereségesség azonban nem tükrözi a teljes helyzetet.

| (109) | A közösségi iparágnak választania kellett, hogy szoros árversenybe kezd-e a kínai behozatallal vagy megpróbálja az árakat azok hagyományos szintjéhez közel tartani. Az áresés mértéke, amely a dömpingelt behozatallal való közvetlen versenyhez lett volna szükséges, egyértelműen túlmutatott volna azon a mértéken, amit a közösségi termelők megfontoltak volna ahhoz, hogy nyereségesek maradjanak. Bár valamilyen mértékben csökkentették áraikat, nem törekedtek a dömpingelt behozatalnak megfelelő árszintre. Ebből következően elfogadták a csökkentett mennyiséget, és a költségek leszorításával igyekeztek a mennyiségveszteséget ellensúlyozni. Az értékesítési bevételből származó profit százalékban kifejezett értéke így nem csökkent olyan drasztikus mértékben, azonban az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés csökkent. |
| --- | --- |

(109)

A közösségi iparágnak választania kellett, hogy szoros árversenybe kezd-e a kínai behozatallal vagy megpróbálja az árakat azok hagyományos szintjéhez közel tartani. Az áresés mértéke, amely a dömpingelt behozatallal való közvetlen versenyhez lett volna szükséges, egyértelműen túlmutatott volna azon a mértéken, amit a közösségi termelők megfontoltak volna ahhoz, hogy nyereségesek maradjanak. Bár valamilyen mértékben csökkentették áraikat, nem törekedtek a dömpingelt behozatalnak megfelelő árszintre. Ebből következően elfogadták a csökkentett mennyiséget, és a költségek leszorításával igyekeztek a mennyiségveszteséget ellensúlyozni. Az értékesítési bevételből származó profit százalékban kifejezett értéke így nem csökkent olyan drasztikus mértékben, azonban az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés csökkent.

| (110) | Ezenkívül az EU 14 országa helyzetének külön vizsgálata kimutatta, hogy a közösségi szinten viszonylag magas globális jövedelmezőség a vizsgálati időszak során elsősorban az egyik olyan tagállamban, nevezetesen Franciaországban működő és a mintában szereplő egyes vállalatok kiemelkedő teljesítményének köszönhető, ahol a dömpingelt behozatal hatása korlátozottan jelent meg. Az EU 14 országában – ahol a dömpingelt behozatal hatása különösen erős volt – a mintában szereplő vállalatok tevékenységükből következő pénzügyi helyzetének alakulása egyértelműen negatív tendenciát mutatott, jövedelmezőségi szintjük pedig 6 % alá esett. Az EU 14 országa esetében a kár mutatói, így a termelés (– 14 %), a kapacitáskihasználás (– 14 %), az eladás mennyisége (– 17 %), a beruházások (– 56 %), a foglalkoztatás (– 16 %), a pénzforgalom (– 45 %) negatív irányba változtak a vizsgált időszak során. |
| --- | --- |

(110)

Ezenkívül az EU 14 országa helyzetének külön vizsgálata kimutatta, hogy a közösségi szinten viszonylag magas globális jövedelmezőség a vizsgálati időszak során elsősorban az egyik olyan tagállamban, nevezetesen Franciaországban működő és a mintában szereplő egyes vállalatok kiemelkedő teljesítményének köszönhető, ahol a dömpingelt behozatal hatása korlátozottan jelent meg. Az EU 14 országában – ahol a dömpingelt behozatal hatása különösen erős volt – a mintában szereplő vállalatok tevékenységükből következő pénzügyi helyzetének alakulása egyértelműen negatív tendenciát mutatott, jövedelmezőségi szintjük pedig 6 % alá esett. Az EU 14 országa esetében a kár mutatói, így a termelés (– 14 %), a kapacitáskihasználás (– 14 %), az eladás mennyisége (– 17 %), a beruházások (– 56 %), a foglalkoztatás (– 16 %), a pénzforgalom (– 45 %) negatív irányba változtak a vizsgált időszak során.

| (111) | A közösségi iparág egésze veszített piaci részesedéséből a vizsgált időszak során, miközben a dömpingelt behozatal mind a mennyiség, mind a piaci részesedés tekintetében jelentősen nőtt. A dömpingelt behozatal jelentette növekvő nyomással szembesülve a közösségi iparág a foglalkoztatás csökkentésével próbálta növelni a termelékenységet. Ugyanakkor vissza kellett fogni a beruházásokat, amelyek szintje meredeken csökkent. Ez tükröződött egyes mutatóknak a vizsgált időszak során tapasztalt alakulásában. A jövedelmezőség és hasonlóképpen az eladások, továbbá a termelés mennyisége a 2000–2002 közötti erős visszaesést követően valójában meglehetősen pozitív irányba fejlődött, egészen a vizsgálati időszakig. Az első időszakra vonatkozóan jogosan feltételezhető, hogy a folyamatosan növekvő dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében a közösségi iparág tevékenységi szintje és eredményei visszaestek. A mutatók második időszakban bekövetkezett viszonylagos erősödése azt jelzi, hogy a közösségi iparág a gyártó létesítmények átszervezésével és így a kapacitások kihasználtságának növelésével, valamint a beruházások és a foglalkoztatás csökkentésével, így a gyártási költségek mérséklésével igyekezett ellensúlyozni a dömpingelt behozatal rövid távú pénzügyi helyzetére gyakorolt negatív hatását. Ez azonban veszélyezteti az ágazat hosszú távú pénzügyi állapotát, mivel piaci részesedése csökken, és lemond a termelékenység és versenyképesség hosszú távon való fenntartásához, sőt javításához szükséges beruházásokról. |
| --- | --- |

(111)

A közösségi iparág egésze veszített piaci részesedéséből a vizsgált időszak során, miközben a dömpingelt behozatal mind a mennyiség, mind a piaci részesedés tekintetében jelentősen nőtt. A dömpingelt behozatal jelentette növekvő nyomással szembesülve a közösségi iparág a foglalkoztatás csökkentésével próbálta növelni a termelékenységet. Ugyanakkor vissza kellett fogni a beruházásokat, amelyek szintje meredeken csökkent. Ez tükröződött egyes mutatóknak a vizsgált időszak során tapasztalt alakulásában. A jövedelmezőség és hasonlóképpen az eladások, továbbá a termelés mennyisége a 2000–2002 közötti erős visszaesést követően valójában meglehetősen pozitív irányba fejlődött, egészen a vizsgálati időszakig. Az első időszakra vonatkozóan jogosan feltételezhető, hogy a folyamatosan növekvő dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében a közösségi iparág tevékenységi szintje és eredményei visszaestek. A mutatók második időszakban bekövetkezett viszonylagos erősödése azt jelzi, hogy a közösségi iparág a gyártó létesítmények átszervezésével és így a kapacitások kihasználtságának növelésével, valamint a beruházások és a foglalkoztatás csökkentésével, így a gyártási költségek mérséklésével igyekezett ellensúlyozni a dömpingelt behozatal rövid távú pénzügyi helyzetére gyakorolt negatív hatását. Ez azonban veszélyezteti az ágazat hosszú távú pénzügyi állapotát, mivel piaci részesedése csökken, és lemond a termelékenység és versenyképesség hosszú távon való fenntartásához, sőt javításához szükséges beruházásokról.

| (112) | A fentiek fényében és annak ellenére, hogy a francia piacot a dömpingelt behozatal agresszív támadása látszólag még nem célozta meg, meg lehet állapítani azt, hogy a közösségi iparág egésze jelentős kárt szenvedett. Súlyos inflációs nyomást szenvedett el, veszített értékesítési mennyiségéből (– 10 %), piaci részesedéséből (– 3,8 %), és a termelés csökkentésére kényszerült (– 7 %). Megtartotta ugyan a jövedelmezőség egy bizonyos szintjét, de ez a szint nem nyújt teret hosszú távú befektetéseknek. Általános helyzete az erőteljes romlás jeleit mutatta. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a közösségi iparág jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(112)

A fentiek fényében és annak ellenére, hogy a francia piacot a dömpingelt behozatal agresszív támadása látszólag még nem célozta meg, meg lehet állapítani azt, hogy a közösségi iparág egésze jelentős kárt szenvedett. Súlyos inflációs nyomást szenvedett el, veszített értékesítési mennyiségéből (– 10 %), piaci részesedéséből (– 3,8 %), és a termelés csökkentésére kényszerült (– 7 %). Megtartotta ugyan a jövedelmezőség egy bizonyos szintjét, de ez a szint nem nyújt teret hosszú távú befektetéseknek. Általános helyzete az erőteljes romlás jeleit mutatta. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a közösségi iparág jelentős kárt szenvedett.

F.   OKOZATISÁG

a)   Bevezetés

| (113) | A közösségi iparágat érintő kár okára vonatkoztató következtetése levonásához a Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta minden ismert tényező és azok következményeinek az iparág helyzetére gyakorolt hatását. A dömpingelt behozatal mellett egyéb olyan ismert tényezőket is figyelembe vett, amelyek egyúttal kárt okozhattak a közösségi iparágnak, hogy biztosítani lehessen, hogy az e tényezők okozta lehetséges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(113)

A közösségi iparágat érintő kár okára vonatkoztató következtetése levonásához a Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta minden ismert tényező és azok következményeinek az iparág helyzetére gyakorolt hatását. A dömpingelt behozatal mellett egyéb olyan ismert tényezőket is figyelembe vett, amelyek egyúttal kárt okozhattak a közösségi iparágnak, hogy biztosítani lehessen, hogy az e tényezők okozta lehetséges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak.

b)   A dömpingelt behozatal hatásai

| (114) | A vizsgált időszak során a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal jelentősen nőtt mind a mennyiség (47 %), mind a piaci részesedés terén (a 2000-es 21,0 %-ról 31,1 %-ra a vizsgálati időszakban). |
| --- | --- |

(114)

A vizsgált időszak során a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal jelentősen nőtt mind a mennyiség (47 %), mind a piaci részesedés terén (a 2000-es 21,0 %-ról 31,1 %-ra a vizsgálati időszakban).

| (115) | A dömpingelt behozatal árai a vizsgált időszakban mindvégig a közösségi iparág árai alatt voltak. Emellett olyan nyomást gyakoroltak a közösségi iparágra, aminek következtében az arra kényszerült, hogy árait az alapanyagárak jelentős emelkedése ellenére gyakorlatilag ne változtassa. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal árai jelentősen a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, az árkülönbség 31 % és 60 % között volt. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az öntvények piaca egy piaci versenyre épülő, átlátható piac. Az alákínálás egy ilyen piacon olyan hátrányos tényező, amely a forgalmat a kínai dömpingelt behozatal felé tereli. |
| --- | --- |

(115)

A dömpingelt behozatal árai a vizsgált időszakban mindvégig a közösségi iparág árai alatt voltak. Emellett olyan nyomást gyakoroltak a közösségi iparágra, aminek következtében az arra kényszerült, hogy árait az alapanyagárak jelentős emelkedése ellenére gyakorlatilag ne változtassa. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal árai jelentősen a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, az árkülönbség 31 % és 60 % között volt. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az öntvények piaca egy piaci versenyre épülő, átlátható piac. Az alákínálás egy ilyen piacon olyan hátrányos tényező, amely a forgalmat a kínai dömpingelt behozatal felé tereli.

| (116) | A dömpingelt behozatal hatásait mutatja annak a számos közösségi gyártónak az a döntése is, hogy leállítják saját gyártósoraikat, és átállnak az öntvények importálására. |
| --- | --- |

(116)

A dömpingelt behozatal hatásait mutatja annak a számos közösségi gyártónak az a döntése is, hogy leállítják saját gyártósoraikat, és átállnak az öntvények importálására.

| (117) | Összességében a közösségi iparág 2000 és a vizsgálati időszak között elvesztett 3,8 százalékos piaci részesedését teljes mértékben felszívta a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése. |
| --- | --- |

(117)

Összességében a közösségi iparág 2000 és a vizsgálati időszak között elvesztett 3,8 százalékos piaci részesedését teljes mértékben felszívta a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése.

| (118) | A közösségi iparág piaci részesedésének csökkenése egybeesett az iparág általános gazdasági helyzetét jellemző egyéb negatív fejleményekkel a termelés, a gyártókapacitás kihasználása, az eladás, a beruházások és a foglalkoztatás terén. |
| --- | --- |

(118)

A közösségi iparág piaci részesedésének csökkenése egybeesett az iparág általános gazdasági helyzetét jellemző egyéb negatív fejleményekkel a termelés, a gyártókapacitás kihasználása, az eladás, a beruházások és a foglalkoztatás terén.

| (119) | Emellett a közösségi iparágban a jövedelmezőség meredek esése nyilvánult meg – a 2000. évi 12,1 %-ról a vizsgálati időszakban 9,9 %-ra. Ezek a tényezők, párosulva azzal, hogy a közösségi iparág a dömpingelt behozatal jelentette árverseny miatt nem tudta árait úgy emelni, hogy ellensúlyozza az alapanyagok árának emelkedését, ahhoz vezettek, hogy a racionalizálás és a termelékenység javítása ellenére kárhelyzetben találta magát. A dömpingelt behozatal piaci részesedésének a bővülése és az árak visszaesése egybeesett a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó feltételek jelentős változásával. |
| --- | --- |

(119)

Emellett a közösségi iparágban a jövedelmezőség meredek esése nyilvánult meg – a 2000. évi 12,1 %-ról a vizsgálati időszakban 9,9 %-ra. Ezek a tényezők, párosulva azzal, hogy a közösségi iparág a dömpingelt behozatal jelentette árverseny miatt nem tudta árait úgy emelni, hogy ellensúlyozza az alapanyagok árának emelkedését, ahhoz vezettek, hogy a racionalizálás és a termelékenység javítása ellenére kárhelyzetben találta magát. A dömpingelt behozatal piaci részesedésének a bővülése és az árak visszaesése egybeesett a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó feltételek jelentős változásával.

| (120) | Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy míg a Közösségbe érkező kínai behozatal mennyiségének emelkedése közvetlenül az érintett termék iránti kereslet növekedésének eredménye, a közösségi iparág piacán egy általános csökkenő tendencia jelentkezett, mivel 2002-ben csökkent a távközlési piac öntvények iránti kereslete. Ez a piac a 2002-t megelőző években érte el csúcspontját, amely torzította a kár elemzését, mivel a 2000-es és 2001-es év kivételesen jó év volt. A 2002-t követő időszakban pedig javultak a közösségi iparág eredményei, ami egészséges állapotokra utal. |
| --- | --- |

(120)

Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy míg a Közösségbe érkező kínai behozatal mennyiségének emelkedése közvetlenül az érintett termék iránti kereslet növekedésének eredménye, a közösségi iparág piacán egy általános csökkenő tendencia jelentkezett, mivel 2002-ben csökkent a távközlési piac öntvények iránti kereslete. Ez a piac a 2002-t megelőző években érte el csúcspontját, amely torzította a kár elemzését, mivel a 2000-es és 2001-es év kivételesen jó év volt. A 2002-t követő időszakban pedig javultak a közösségi iparág eredményei, ami egészséges állapotokra utal.

| (121) | Ezzel kapcsolatban először azt kell megjegyezni, hogy a vizsgálat nem mutatta ki a kereslet bővülését, hanem azt találta, hogy a vizsgált időszakban a változatlan fogyasztás mellett folyamatosan nőtt az import. Ami a távközlési piac 2002. évi hatását illeti, ez nem tükröződött az érintett termék kínai importjában, amely a dömpingárak mellett folyamatosan nőtt. Emellett az állítást bizonyítékokkal nem támasztották alá. Végezetül, a vizsgálat megállapította azt, hogy a közösségi iparág jelentős kárt szenvedett a vizsgált időszakban. Ennek alapján a fenti érvet elutasították. |
| --- | --- |

(121)

Ezzel kapcsolatban először azt kell megjegyezni, hogy a vizsgálat nem mutatta ki a kereslet bővülését, hanem azt találta, hogy a vizsgált időszakban a változatlan fogyasztás mellett folyamatosan nőtt az import. Ami a távközlési piac 2002. évi hatását illeti, ez nem tükröződött az érintett termék kínai importjában, amely a dömpingárak mellett folyamatosan nőtt. Emellett az állítást bizonyítékokkal nem támasztották alá. Végezetül, a vizsgálat megállapította azt, hogy a közösségi iparág jelentős kárt szenvedett a vizsgált időszakban. Ennek alapján a fenti érvet elutasították.

c)   Más tényezők hatásai

| (122) | Az egyéb harmadik országból származó behozatal a 2000. évi 70 600 tonnáról 49 000 tonnára esett a vizsgálati időszakban, míg a megfelelő piaci részesedés a 2000. évi 12 %-ról 8,5 %-ra mérséklődött a vizsgálati időszakban. Ennek az importnak a legnagyobb része Lengyelországból, a Cseh Köztársaságból és Indiából származott. Az Eurostat adatai alapján azonban megállapítható, hogy a harmadik országból importált öntvények átlagára jelentősen meghaladta a megfelelő Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal árait (a 2000. évi 12 %-ról a különbség 55 %-ra nőtt a vizsgálati időszakban). Emellett az egyéb országok árai átlagosan 16 százalékponttal emelkedtek a vizsgált időszakban. Ezek a behozatalok ezért nem okozhattak kárt a közösségi iparágnak. |
| --- | --- |

(122)

Az egyéb harmadik országból származó behozatal a 2000. évi 70 600 tonnáról 49 000 tonnára esett a vizsgálati időszakban, míg a megfelelő piaci részesedés a 2000. évi 12 %-ról 8,5 %-ra mérséklődött a vizsgálati időszakban. Ennek az importnak a legnagyobb része Lengyelországból, a Cseh Köztársaságból és Indiából származott. Az Eurostat adatai alapján azonban megállapítható, hogy a harmadik országból importált öntvények átlagára jelentősen meghaladta a megfelelő Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal árait (a 2000. évi 12 %-ról a különbség 55 %-ra nőtt a vizsgálati időszakban). Emellett az egyéb országok árai átlagosan 16 százalékponttal emelkedtek a vizsgált időszakban. Ezek a behozatalok ezért nem okozhattak kárt a közösségi iparágnak.

| (123) | Ami az egyéb közösségi gyártók termelési és eladási volumenét illeti, piaci részesedésük körülbelül 18,5 % volt a vizsgálati időszakban. A vizsgált időszakban eladásaik a mennyiséget tekintve meredeken (21 %-kal) visszaestek, piaci részesedésük pedig számottevően (4,9 százalékponttal) csökkent. Nem volt arra utaló jel, hogy más közösségi gyártók árai alacsonyabbak lettek volna az együttműködő közösségi iparág árainál. Ezért okkal állapítható meg, hogy a más közösségi gyártók által előállított és értékesített termékek nem okoztak jelentős kárt a közösségi iparágnak. |
| --- | --- |

(123)

Ami az egyéb közösségi gyártók termelési és eladási volumenét illeti, piaci részesedésük körülbelül 18,5 % volt a vizsgálati időszakban. A vizsgált időszakban eladásaik a mennyiséget tekintve meredeken (21 %-kal) visszaestek, piaci részesedésük pedig számottevően (4,9 százalékponttal) csökkent. Nem volt arra utaló jel, hogy más közösségi gyártók árai alacsonyabbak lettek volna az együttműködő közösségi iparág árainál. Ezért okkal állapítható meg, hogy a más közösségi gyártók által előállított és értékesített termékek nem okoztak jelentős kárt a közösségi iparágnak.

| (124) | Az érdekelt felek nem vetettek fel egyéb olyan tényezőt, amely a közösségi iparágnak egyúttal kárt okozhatna, illetve a vizsgálat során nem merült fel egyéb ilyen tényező. |
| --- | --- |

(124)

Az érdekelt felek nem vetettek fel egyéb olyan tényezőt, amely a közösségi iparágnak egyúttal kárt okozhatna, illetve a vizsgálat során nem merült fel egyéb ilyen tényező.

d)   Okozatiságra vonatkozó következtetés

| (125) | A közösségi iparág sebezhető helyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból származó behozatal erőteljes emelkedésével és a behozatal jelentős árleszorító hatásával. |
| --- | --- |

(125)

A közösségi iparág sebezhető helyzete egybeesett a Kínai Népköztársaságból származó behozatal erőteljes emelkedésével és a behozatal jelentős árleszorító hatásával.

| (126) | Ami az egyéb harmadik országokból származó behozatalt illeti, figyelembe véve azok csökkenő piaci részesedését a vizsgált időszakban, valamint azt, hogy a vizsgálati időszakban átlagáraik jelentősen meghaladták a dömpingelt behozatal árait, megállapítható, hogy valószínűtlen, hogy ezek a tényezők bármilyen fenyegetést jelentenének a közösségi iparág helyzetére. |
| --- | --- |

(126)

Ami az egyéb harmadik országokból származó behozatalt illeti, figyelembe véve azok csökkenő piaci részesedését a vizsgált időszakban, valamint azt, hogy a vizsgálati időszakban átlagáraik jelentősen meghaladták a dömpingelt behozatal árait, megállapítható, hogy valószínűtlen, hogy ezek a tényezők bármilyen fenyegetést jelentenének a közösségi iparág helyzetére.

| (127) | Ezért megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott közösségi iparágnak, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(127)

Ezért megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott közösségi iparágnak, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (128) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állna-e ellentétben a Közösség egészének az érdekével. A közösségi érdek megítélése a különféle érintett érdekek, így a közösségi iparág, az importőrök és kereskedők, valamint az érintett terméket felhasználók érdekeinek a vizsgálatán alapult. |
| --- | --- |

(128)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem állna-e ellentétben a Közösség egészének az érdekével. A közösségi érdek megítélése a különféle érintett érdekek, így a közösségi iparág, az importőrök és kereskedők, valamint az érintett terméket felhasználók érdekeinek a vizsgálatán alapult.

| (129) | A közösségi érdek megállapítása céljára a Bizottság megvizsgálta a dömpingellenes intézkedések bevezetésének, illetve be nem vezetésének várható hatásait az érintett gazdasági szereplőkre. A közösségi gyártók és importőrök mellett a Bizottság információkat kért minden ismert érintett és érdekelt féltől, így a felhasználóktól és a fogyasztói szervezetektől. |
| --- | --- |

(129)

A közösségi érdek megállapítása céljára a Bizottság megvizsgálta a dömpingellenes intézkedések bevezetésének, illetve be nem vezetésének várható hatásait az érintett gazdasági szereplőkre. A közösségi gyártók és importőrök mellett a Bizottság információkat kért minden ismert érintett és érdekelt féltől, így a felhasználóktól és a fogyasztói szervezetektől.

a)   A közösségi iparág érdeke

| (130) | A közösségi iparágat nagy-, valamint kis- és középvállalkozások alkotják. |
| --- | --- |

(130)

A közösségi iparágat nagy-, valamint kis- és középvállalkozások alkotják.

| (131) | Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza a piac további torzulását és az árak további romlását. Ez lehetővé tenné a közösségi iparág számára az elveszített piaci részesedés visszanyerését, miközben továbbra is olyan áron értékesíthet, amely fedezi a költségeit, ami a jobb termelékenységnek köszönhetően ismét az egységnyi előállítási ár csökkenéséhez vezet majd. Összességében az várható, hogy főként az egységre eső előállítási költségek (a jobb kapacitáskihasználás és következésképpen a jobb termelékenység miatti) csökkenése, valamint bizonyos mértékben az árak kismértékű emelkedése lehetővé fogja tenni a közösségi iparág számára, hogy a fogyasztói piac torzulása nélkül javítson pénzügyi helyzetén. |
| --- | --- |

(131)

Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza a piac további torzulását és az árak további romlását. Ez lehetővé tenné a közösségi iparág számára az elveszített piaci részesedés visszanyerését, miközben továbbra is olyan áron értékesíthet, amely fedezi a költségeit, ami a jobb termelékenységnek köszönhetően ismét az egységnyi előállítási ár csökkenéséhez vezet majd. Összességében az várható, hogy főként az egységre eső előállítási költségek (a jobb kapacitáskihasználás és következésképpen a jobb termelékenység miatti) csökkenése, valamint bizonyos mértékben az árak kismértékű emelkedése lehetővé fogja tenni a közösségi iparág számára, hogy a fogyasztói piac torzulása nélkül javítson pénzügyi helyzetén.

| (132) | Másfelől, amennyiben nem kerül sor a dömpingellenes intézkedések bevezetésére, a közösségi iparág pénzügyi helyzetének negatív tendenciája várhatóan tovább folytatódik. A közösségi iparág helyzetét a vizsgálati időszakban kiemelten jellemzi a leszorított áraknak köszönhető bevételkiesés és a piaci részesedés további csökkenése. A bevételek csökkenését tekintve több mint valószínű, hogy a közösségi iparág pénzügyi helyzete intézkedések hiányában tovább romlik. Ez végül a termelés visszafogásához és további gyárbezárásokhoz vezet majd, amely veszélyezteti a foglalkoztatást és a beruházásokat a Közösségben. |
| --- | --- |

(132)

Másfelől, amennyiben nem kerül sor a dömpingellenes intézkedések bevezetésére, a közösségi iparág pénzügyi helyzetének negatív tendenciája várhatóan tovább folytatódik. A közösségi iparág helyzetét a vizsgálati időszakban kiemelten jellemzi a leszorított áraknak köszönhető bevételkiesés és a piaci részesedés további csökkenése. A bevételek csökkenését tekintve több mint valószínű, hogy a közösségi iparág pénzügyi helyzete intézkedések hiányában tovább romlik. Ez végül a termelés visszafogásához és további gyárbezárásokhoz vezet majd, amely veszélyezteti a foglalkoztatást és a beruházásokat a Közösségben.

| (133) | Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy a kárt okozó dömpingből talpra álljon. |
| --- | --- |

(133)

Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy a kárt okozó dömpingből talpra álljon.

b)   A független közösségi importőrök/kereskedők érdekei

| (134) | Amint az a (11) preambulumbekezdésben szerepelt, 15 vállalat küldte be a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért, a minta kiválasztására szolgáló információkat az erre a célra megjelölt határidőn belül. Ezek közül reprezentatív minta céljára négy importőr került kiválasztásra. Mind a négy vállalat kapott kérdőívet.






  — | A mintában szereplő független közösségi importőrök/kereskedők. |
| --- | --- | --- |

(134)

Amint az a (11) preambulumbekezdésben szerepelt, 15 vállalat küldte be a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért, a minta kiválasztására szolgáló információkat az erre a célra megjelölt határidőn belül. Ezek közül reprezentatív minta céljára négy importőr került kiválasztásra. Mind a négy vállalat kapott kérdőívet.

—

A mintában szereplő független közösségi importőrök/kereskedők.

| (135) | A mintában szereplő négy vállalat közül az egyik nem válaszolt a kérdőívre, ezért ki lett zárva az eljárásból. A többi kiválasztott vállalat teljeskörűen, hiánytalanul kitöltött kérdőívet juttatott vissza. Ezek a vállalatok importálták a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból behozott öntvények teljes mennyiségének 19 %-át. |
| --- | --- |

(135)

A mintában szereplő négy vállalat közül az egyik nem válaszolt a kérdőívre, ezért ki lett zárva az eljárásból. A többi kiválasztott vállalat teljeskörűen, hiánytalanul kitöltött kérdőívet juttatott vissza. Ezek a vállalatok importálták a vizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaságból behozott öntvények teljes mennyiségének 19 %-át.

| (136) | Egyes együttműködő importőrök azt állították, hogy az egyik mintában szereplő importőrt nem lett volna szabad kiválasztani, mivel az egy másik cég leányvállalata, amely állítólag a legnagyobb egyedi vevője az egyik panaszos vállalatnak, és ennek a panaszos vállalatnak a szállítója. Ez az állítólagos kapcsolat a kifogás szerint elegendő ok ennek az importőrnek a mintából való kizárásához, mivel összeférhetetlenséget jelent. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az importőr és a panaszos vállalat közötti állítólagos kapcsolat nem lép túl a független gazdasági szereplők közötti szokásos üzleti viszonyon, ezért nem indokolja az összeférhetetlenséget. Emellett a kifogást nem támasztották alá. Az érv ezért elutasításra került. |
| --- | --- |

(136)

Egyes együttműködő importőrök azt állították, hogy az egyik mintában szereplő importőrt nem lett volna szabad kiválasztani, mivel az egy másik cég leányvállalata, amely állítólag a legnagyobb egyedi vevője az egyik panaszos vállalatnak, és ennek a panaszos vállalatnak a szállítója. Ez az állítólagos kapcsolat a kifogás szerint elegendő ok ennek az importőrnek a mintából való kizárásához, mivel összeférhetetlenséget jelent. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az importőr és a panaszos vállalat közötti állítólagos kapcsolat nem lép túl a független gazdasági szereplők közötti szokásos üzleti viszonyon, ezért nem indokolja az összeférhetetlenséget. Emellett a kifogást nem támasztották alá. Az érv ezért elutasításra került.

| (137) | Felhozták továbbá azt, hogy az intézkedések bevezetése minden valószínűség szerint hatással lesz a foglalkoztatásra a közösségi felhasználó iparágban és az importőrök körében. Azt állították, hogy miután az utóbbiaknak nincs olyan árrésük, amely a vámot fedezhetné, kénytelenek lennének azonnal beszüntetni üzleti tevékenységüket és elbocsátani alkalmazottaikat. Azzal érveltek továbbá, hogy a Közösségben lényegesen emelkedik a termékek iránti kereslet, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a tíz új tagállamot, amely gyors fejlődése során tovább fogja azt emelni. Ebben az összefüggésben a vámok bevezetése hiányhoz, és ennek következtében nagy áremelkedéshez vezethet az európai piacon. Emellett ebben az esetben – lényeges konkurencia hiányában – a közösségi gyártók szabadon ellenőrzésük alatt tarthatnák a piacot. |
| --- | --- |

(137)

Felhozták továbbá azt, hogy az intézkedések bevezetése minden valószínűség szerint hatással lesz a foglalkoztatásra a közösségi felhasználó iparágban és az importőrök körében. Azt állították, hogy miután az utóbbiaknak nincs olyan árrésük, amely a vámot fedezhetné, kénytelenek lennének azonnal beszüntetni üzleti tevékenységüket és elbocsátani alkalmazottaikat. Azzal érveltek továbbá, hogy a Közösségben lényegesen emelkedik a termékek iránti kereslet, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a tíz új tagállamot, amely gyors fejlődése során tovább fogja azt emelni. Ebben az összefüggésben a vámok bevezetése hiányhoz, és ennek következtében nagy áremelkedéshez vezethet az európai piacon. Emellett ebben az esetben – lényeges konkurencia hiányában – a közösségi gyártók szabadon ellenőrzésük alatt tarthatnák a piacot.

| (138) | Az intézkedések közösségi felhasználó iparágban és az importőrök körében a foglalkoztatásra gyakorolt hátrányos hatásait nem támasztották alá. Ami a közösségi felhasználókat érő hátrányt illeti, amint az alább olvasható (140), az eljárás során egyetlen felhasználó vagy felhasználói szervezet sem jelentkezett. Ami az importőröket érő negatív hatást illeti, a közösségi piacon elfoglalt szilárd pozíciójuk a felhozott állítással szemben inkább azt tükrözi, hogy helyzetük egészséges és megingathatatlan, mint törékeny. Emellett meg kell jegyezni, hogy a vám árrésből történő fedezése éppen a vám kivetésének célját tenné semmissé, azaz azt a célt, hogy a dömpinget alkalmazó szereplők versenyt sértő magatartása által torzított piacon helyreálljanak a tisztességes verseny feltételei. A tíz új tagállam miatti keresletbővülésből adódó állítólagos hiánnyal kapcsolatban először azt kell megemlíteni, hogy a közösségi iparág nem használja ki teljes kapacitását, így az esetleges hiány a kapacitáskihasználás fokozásával és a készletek csökkentésével kiküszöbölhető lenne. Emellett egyes új tagállamok jelenlegi termelése, valamint a harmadik országokból származó import együttesen továbbra is ellátja majd a piacot méltányos árú termékekkel, hozzájárulva ezzel az átlátható, versenyre épülő környezet megvalósulásához. |
| --- | --- |

(138)

Az intézkedések közösségi felhasználó iparágban és az importőrök körében a foglalkoztatásra gyakorolt hátrányos hatásait nem támasztották alá. Ami a közösségi felhasználókat érő hátrányt illeti, amint az alább olvasható (140), az eljárás során egyetlen felhasználó vagy felhasználói szervezet sem jelentkezett. Ami az importőröket érő negatív hatást illeti, a közösségi piacon elfoglalt szilárd pozíciójuk a felhozott állítással szemben inkább azt tükrözi, hogy helyzetük egészséges és megingathatatlan, mint törékeny. Emellett meg kell jegyezni, hogy a vám árrésből történő fedezése éppen a vám kivetésének célját tenné semmissé, azaz azt a célt, hogy a dömpinget alkalmazó szereplők versenyt sértő magatartása által torzított piacon helyreálljanak a tisztességes verseny feltételei. A tíz új tagállam miatti keresletbővülésből adódó állítólagos hiánnyal kapcsolatban először azt kell megemlíteni, hogy a közösségi iparág nem használja ki teljes kapacitását, így az esetleges hiány a kapacitáskihasználás fokozásával és a készletek csökkentésével kiküszöbölhető lenne. Emellett egyes új tagállamok jelenlegi termelése, valamint a harmadik országokból származó import együttesen továbbra is ellátja majd a piacot méltányos árú termékekkel, hozzájárulva ezzel az átlátható, versenyre épülő környezet megvalósulásához.

| (139) | Ennélfogva megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének valószínűsíthető hatásai a független importőrökre/kereskedőkre nézve nem lennének jelentősek. |
| --- | --- |

(139)

Ennélfogva megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésének valószínűsíthető hatásai a független importőrökre/kereskedőkre nézve nem lennének jelentősek.

c)   A felhasználók és fogyasztók érdekei

| (140) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig egyetlen felhasználó vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. A részükről mutatott együttműködés hiánya alapján megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem befolyásolná méltánytalanul a helyzetüket. |
| --- | --- |

(140)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig egyetlen felhasználó vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. A részükről mutatott együttműködés hiánya alapján megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem befolyásolná méltánytalanul a helyzetüket.

d)   Verseny- és kereskedelemtorzító hatások

| (141) | A lehetséges intézkedések közösségi versenyre gyakorolt hatásai kapcsán valószínűsíthető, hogy az érintett exportáló gyártók, mivel piaci helyzetük szilárd, továbbra is el tudják majd adni az öntvényeket, noha olyan áron, ami az iparág számára nem jelenti majd jelentős kár veszélyét. A közösségbeli gyártók nagy számával és az egyéb harmadik országokból származó importtal együtt ez biztosítja majd, hogy továbbra is méltányos árakat kínáló öntvényforgalmazók széles választéka álljon a felhasználók és kiskereskedők rendelkezésére. Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy a közösségi iparág nem piaci versenyen alapul, hanem olyan helyi és regionális piacok jellemzik, amelyeket monopóliumok, illetve duopóliumok uralnak. Közölték azt is, hogy az egyik közösségi együttműködő gyártót korábban elmarasztalták erőfölénnyel való visszaélésért, amellyel akadályozta az érintett termék bejutását a francia piacra. |
| --- | --- |

(141)

A lehetséges intézkedések közösségi versenyre gyakorolt hatásai kapcsán valószínűsíthető, hogy az érintett exportáló gyártók, mivel piaci helyzetük szilárd, továbbra is el tudják majd adni az öntvényeket, noha olyan áron, ami az iparág számára nem jelenti majd jelentős kár veszélyét. A közösségbeli gyártók nagy számával és az egyéb harmadik országokból származó importtal együtt ez biztosítja majd, hogy továbbra is méltányos árakat kínáló öntvényforgalmazók széles választéka álljon a felhasználók és kiskereskedők rendelkezésére. Egyes együttműködő importőrök azzal érveltek, hogy a közösségi iparág nem piaci versenyen alapul, hanem olyan helyi és regionális piacok jellemzik, amelyeket monopóliumok, illetve duopóliumok uralnak. Közölték azt is, hogy az egyik közösségi együttműködő gyártót korábban elmarasztalták erőfölénnyel való visszaélésért, amellyel akadályozta az érintett termék bejutását a francia piacra.

| (142) | Ezzel kapcsolatban elsőként azt kell megjegyezni, hogy a monopóliumok, illetve duopóliumok által uralt helyi és regionális piacok létére vonatkozó érvet semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá, ezért az elutasításra került. Az erőfölénnyel való visszaélés miatti elmarasztalás pedig egy olyan múltbeli esetre vonatkozott, amely teljes mértékben kívül esik a vizsgált időszakon és az ennek a vizsgálatnak a tárgyát képező termékkörön. Emellett egy importőr ugyanazon gyártó ellen benyújtott panasza ügyében hozott későbbi döntés a vizsgált időszakon belül nem marasztalta el a gyártót a francia piacon tanúsított versenyellenes magatartása miatt, és ezt az eljárást meg is szüntették. Ennek alapján a fenti érv elutasításra került. |
| --- | --- |

(142)

Ezzel kapcsolatban elsőként azt kell megjegyezni, hogy a monopóliumok, illetve duopóliumok által uralt helyi és regionális piacok létére vonatkozó érvet semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá, ezért az elutasításra került. Az erőfölénnyel való visszaélés miatti elmarasztalás pedig egy olyan múltbeli esetre vonatkozott, amely teljes mértékben kívül esik a vizsgált időszakon és az ennek a vizsgálatnak a tárgyát képező termékkörön. Emellett egy importőr ugyanazon gyártó ellen benyújtott panasza ügyében hozott későbbi döntés a vizsgált időszakon belül nem marasztalta el a gyártót a francia piacon tanúsított versenyellenes magatartása miatt, és ezt az eljárást meg is szüntették. Ennek alapján a fenti érv elutasításra került.

| (143) | Jelentős számú szereplő marad tehát a piacon, akik képesek lesznek kielégíteni a keresletet. A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy a verseny minden valószínűség szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően is erős marad. |
| --- | --- |

(143)

Jelentős számú szereplő marad tehát a piacon, akik képesek lesznek kielégíteni a keresletet. A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy a verseny minden valószínűség szerint a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően is erős marad.

e)   Következtetés a közösségi érdekről

| (144) | A fentiek fényében megállapítható, hogy a jelen ügyben nem áll fenn kényszerítő ok az intézkedések bevezetése ellen, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(144)

A fentiek fényében megállapítható, hogy a jelen ügyben nem áll fenn kényszerítő ok az intézkedések bevezetése ellen, és hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekeit szolgálná.

H.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A károkozás megszüntetésének szintje

| (145) | A dömpinggel, az abból következő kárral, az okozatisággal és a közösségi érdekkel kapcsolatban tett megállapításokra tekintettel intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal a jövőben kárt okozzon a közösségi iparágnak. |
| --- | --- |

(145)

A dömpinggel, az abból következő kárral, az okozatisággal és a közösségi érdekkel kapcsolatban tett megállapításokra tekintettel intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal a jövőben kárt okozzon a közösségi iparágnak.

| (146) | Ebből a célból először összehasonlításra kerültek az importárak és a közösségi iparág árai, a megfelelő haszonkulcsot figyelembe vevő kiigazítás nélkül. Az összehasonlítás az összehasonlítható termékfajtákra terjedt ki. A különbség kifejezése a megfelelő exportból származó forgalom százalékában történt. Ez az elemzés mindegyik exportáló gyártónál olyan különbözetet eredményezett, amely már meghaladta a megfelelő dömpingkülönbözetet. Ezért a kisebb összegű vám alkalmazására vonatkozó szabály teljesüléséhez nem volt szükséges meghatározni azt a haszonkulcsot, amit a közösségi iparág a dömpingelt behozatal hiányában elérhetett volna, mivel a megfelelő kárkülönbözet amúgy is magasabb lett volna a dömpingkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(146)

Ebből a célból először összehasonlításra kerültek az importárak és a közösségi iparág árai, a megfelelő haszonkulcsot figyelembe vevő kiigazítás nélkül. Az összehasonlítás az összehasonlítható termékfajtákra terjedt ki. A különbség kifejezése a megfelelő exportból származó forgalom százalékában történt. Ez az elemzés mindegyik exportáló gyártónál olyan különbözetet eredményezett, amely már meghaladta a megfelelő dömpingkülönbözetet. Ezért a kisebb összegű vám alkalmazására vonatkozó szabály teljesüléséhez nem volt szükséges meghatározni azt a haszonkulcsot, amit a közösségi iparág a dömpingelt behozatal hiányában elérhetett volna, mivel a megfelelő kárkülönbözet amúgy is magasabb lett volna a dömpingkülönbözetnél.

| (147) | A fentiek fényében, az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámokat kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó öntvények behozatalára a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel ezek minden esetben alacsonyabbak, mint a kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(147)

A fentiek fényében, az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámokat kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó öntvények behozatalára a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel ezek minden esetben alacsonyabbak, mint a kárkülönbözet.

| (148) | A piacgazdasági elbánásban részesített, ebben a rendeletben meghatározott vállalatokra megállapított egyedi dömpingellenes vám mértékének megállapítása a jelen vizsgálat eredményein alapul. Ennek megfelelően azt az állapotot tükrözi, amelyet a vizsgálat a vállalatra vonatkozóan megismert. Ezek a vámtételek (szemben a „minden egyéb vállalatra” vonatkozó, egész országra érvényes vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, e vállalatok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók, az itt megadott jogi személyek által. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten – név és cím megadásával – nem említett egyéb vállalatok által – ideértve az ezzel a külön megemlített vállalattal kapcsolatban álló vállalatokat is – gyártott termékére nézve ez a vámtétel nem jelent előnyt, ezért ezekre az országos vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(148)

A piacgazdasági elbánásban részesített, ebben a rendeletben meghatározott vállalatokra megállapított egyedi dömpingellenes vám mértékének megállapítása a jelen vizsgálat eredményein alapul. Ennek megfelelően azt az állapotot tükrözi, amelyet a vizsgálat a vállalatra vonatkozóan megismert. Ezek a vámtételek (szemben a „minden egyéb vállalatra” vonatkozó, egész országra érvényes vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, e vállalatok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók, az itt megadott jogi személyek által. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten – név és cím megadásával – nem említett egyéb vállalatok által – ideértve az ezzel a külön megemlített vállalattal kapcsolatban álló vállalatokat is – gyártott termékére nézve ez a vámtétel nem jelent előnyt, ezért ezekre az országos vámtétel vonatkozik.

| (149) | Az egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazására vonatkozó kérelmeket (pl. a társaság névváltozását követően, vagy új termelési vagy értékesítési társaságok létrehozása esetén) haladéktalanul a Bizottságnak kell benyújtani, megadva minden szükséges információt, különösen azokat, amelyek a például az adott névmódosításhoz vagy termelő vagy értékesítő társaságok módosításához kapcsolódóan a vállalat termeléssel, belföldi vagy export értékesítéssel kapcsolatos tevékenységeiben bekövetkező változásokra vonatkoznak. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételre jogosult vállalatok felsorolásának módosításával. |
| --- | --- |

(149)

Az egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazására vonatkozó kérelmeket (pl. a társaság névváltozását követően, vagy új termelési vagy értékesítési társaságok létrehozása esetén) haladéktalanul a Bizottságnak kell benyújtani, megadva minden szükséges információt, különösen azokat, amelyek a például az adott névmódosításhoz vagy termelő vagy értékesítő társaságok módosításához kapcsolódóan a vállalat termeléssel, belföldi vagy export értékesítéssel kapcsolatos tevékenységeiben bekövetkező változásokra vonatkoznak. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételre jogosult vállalatok felsorolásának módosításával.

| (150) | Tekintettel a fentiekre, a dömpingellenes vámtételek a következők:







  Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd. | 0,0 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | 0,0 |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. | 0,0 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. | 0,0 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. | 0,0 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd. | 18,6 |
| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory | 28,6 |
| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd. | 28,6 |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei | 31,8 |
| Shandong Huijin Stock Co. Ltd. | 37,9 |
| Minden egyéb vállalat | 47,8 |

(150)

Tekintettel a fentiekre, a dömpingellenes vámtételek a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kínai Népköztársaság

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd.

0,0

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

0,0

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

0,0

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

0,0

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

0,0

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.

18,6

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

28,6

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd.

28,6

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

31,8

Shandong Huijin Stock Co. Ltd.

37,9

Minden egyéb vállalat

47,8

| (151) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyeken a végleges dömpingellenes vámok kivetésének javaslata alapul. Kaptak egy bizonyos időt, amelyen belül ezt a tájékoztatást követően kifogással élhettek. A felek szóbeli és írásbeli megjegyzéseit kellőképpen figyelembe vették, és a megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították. Minden fél részletes választ kapott az általa benyújtott megjegyzésekre. |
| --- | --- |

(151)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyeken a végleges dömpingellenes vámok kivetésének javaslata alapul. Kaptak egy bizonyos időt, amelyen belül ezt a tájékoztatást követően kifogással élhettek. A felek szóbeli és írásbeli megjegyzéseit kellőképpen figyelembe vették, és a megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították. Minden fél részletes választ kapott az általa benyújtott megjegyzésekre.

I.   AZ INTÉZKEDÉS FORMÁI

| (152) | Négy egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártó jelezte, hogy kötelező árajánlatot tenne, de az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésében rögzített határidő előtt nem tudott kellően megalapozott árajánlatot benyújtani. Ebből következően a Bizottság nem tudott árajánlatot elfogadni. A Tanács azonban, tekintettel a szóban forgó gazdasági szereplők (elsősorban kis- és középvállalkozások) szempontjából fennálló összetett kérdéskörre, valamint arra, hogy a végleges közzétételt nem előzte meg ideiglenes közzététel, úgy ítéli meg, hogy kivételesen engedélyezni kell az árajánlatuk kiegészítését a fent említett határidőn túl. |
| --- | --- |

(152)

Négy egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártó jelezte, hogy kötelező árajánlatot tenne, de az alaprendelet 8. cikke (2) bekezdésében rögzített határidő előtt nem tudott kellően megalapozott árajánlatot benyújtani. Ebből következően a Bizottság nem tudott árajánlatot elfogadni. A Tanács azonban, tekintettel a szóban forgó gazdasági szereplők (elsősorban kis- és középvállalkozások) szempontjából fennálló összetett kérdéskörre, valamint arra, hogy a végleges közzétételt nem előzte meg ideiglenes közzététel, úgy ítéli meg, hogy kivételesen engedélyezni kell az árajánlatuk kiegészítését a fent említett határidőn túl.

| (153) | A kínai hatóságok azt is kérték, hogy az eljárásban érintett számos kínai exportáló gyártó számára az előző preambulumbekezdésben említett négy exportáló gyártó esetében talált megoldáshoz hasonló megoldást lehessen találni. Amennyiben a megbeszéléseket követően kiderül, hogy az intézkedések formájában az árajánlatok elfogadásától eltérő változtatást kell végrehajtani, helyénvaló egy ideiglenes felülvizsgálat lehető leggyorsabb lefolytatása, |
| --- | --- |

(153)

A kínai hatóságok azt is kérték, hogy az eljárásban érintett számos kínai exportáló gyártó számára az előző preambulumbekezdésben említett négy exportáló gyártó esetében talált megoldáshoz hasonló megoldást lehessen találni. Amennyiben a megbeszéléseket követően kiderül, hogy az intézkedések formájában az árajánlatok elfogadásától eltérő változtatást kell végrehajtani, helyénvaló egy ideiglenes felülvizsgálat lehető leggyorsabb lefolytatása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód (7325109910 TARIC-kód) alá tartozó, nem kovácsolható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvényeknek, a tűzcsapokat kivéve, valamint ezek részeinek behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatoknak az (1) bekezdésben leírt és Kínai Népköztársaságban gyártott termékei vám megfizetése előtti, nettó közösségi határparitásos árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng, |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City, |
| Hebei Province, 051430, PRC |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng,

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City,

Hebei Province, 051430, PRC

0,0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village, |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, PRC |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village,

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, PRC

0,0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd., |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, PRC |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.,

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, PRC

0,0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd., |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, PRC |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.,

Jiaocheng County, Shanxi Province, PRC

0,0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd., |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town, |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, PRC |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.,

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town,

Jinghai District, 301617 Tianjin, PRC

0,0

A679

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd., |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, PRC |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd.,

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, PRC

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory, |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City, |
| 062159, Hebei Province, PRC |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory,

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City,

062159, Hebei Province, PRC

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang, |
| --- |
| 073100, PRC |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang,

073100, PRC

28,6

A682

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, PRC |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei,

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200, PRC

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town, |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, PRC |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town,

Laiwu City, Shandong Province, 271114, PRC

37,9

A684

Minden egyéb vállalat

47,8

A999

(3)   Ha másképp nincs meghatározva, a vámok vonatkozásában a hatályban levő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 104., 2004.4.30., 62. o.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/28

---

A BIZOTTSÁG 1213/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. július 28-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 87,5 |
| 096 | 21,9 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 69,6 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 62,4 |
| 508 | 58,8 |
| 524 | 69,1 |
| 528 | 65,0 |
| 999 | 63,8 |
| 0806 10 10 | 052 | 114,4 |
| 204 | 80,3 |
| 220 | 126,8 |
| 334 | 91,2 |
| 508 | 134,4 |
| 624 | 145,2 |
| 999 | 115,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,4 |
| 400 | 101,0 |
| 508 | 65,5 |
| 512 | 75,6 |
| 524 | 52,1 |
| 528 | 75,8 |
| 720 | 106,2 |
| 804 | 80,5 |
| 999 | 78,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 121,6 |
| 388 | 75,2 |
| 512 | 25,9 |
| 528 | 35,6 |
| 999 | 64,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 130,9 |
| 094 | 100,2 |
| 999 | 115,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 310,6 |
| 400 | 336,4 |
| 999 | 323,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 108,7 |
| 999 | 108,7 |
| 0809 40 05 | 624 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

87,5

096

21,9

999

54,7

0707 00 05

052

88,2

999

88,2

0709 90 70

052

69,6

999

69,6

0805 50 10

388

62,4

508

58,8

524

69,1

528

65,0

999

63,8

0806 10 10

052

114,4

204

80,3

220

126,8

334

91,2

508

134,4

624

145,2

999

115,4

0808 10 80

388

71,4

400

101,0

508

65,5

512

75,6

524

52,1

528

75,8

720

106,2

804

80,5

999

78,5

0808 20 50

052

121,6

388

75,2

512

25,9

528

35,6

999

64,6

0809 10 00

052

130,9

094

100,2

999

115,6

0809 20 95

052

310,6

400

336,4

999

323,5

0809 30 10, 0809 30 90

052

108,7

999

108,7

0809 40 05

624

87,6

999

87,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/30

---

A BIZOTTSÁG 1214/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1722/93/EGK rendelet észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatának helyesbítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1548/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével módosított 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) 9. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében szereplő második mondat szövege hibás az észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatban. |
| --- | --- |

(1)

Az 1548/2004/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével módosított 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) 9. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében szereplő második mondat szövege hibás az észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatban.

| (2) | A téves értelmezés elkerülése és az 1722/93/EGK rendeletben előírt intézkedések megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében ezt a hibát helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

A téves értelmezés elkerülése és az 1722/93/EGK rendeletben előírt intézkedések megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében ezt a hibát helyesbíteni kell.

| (3) | Mivel ennek a helyesbítésnek bizonyos termelőkre nézve nincsenek hátrányos vagy diszkriminatív következményei, az 1548/2004/EK rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Mivel ennek a helyesbítésnek bizonyos termelőkre nézve nincsenek hátrányos vagy diszkriminatív következményei, az 1548/2004/EK rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A helyesbítés csak az észt, finn, görög, holland, lett, litván, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelvű változatot érinti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2004. szeptember 3-tól kell alkalmazni.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/31

---

A BIZOTTSÁG 1215/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a borágazatban alkalmazandó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 1990/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak 41. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (1) 27. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy bármely olyan természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely bort készített, köteles az ebből a borkészítésből származó összes mellékterméket lepárlásra leadni. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (1) 27. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy bármely olyan természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely bort készített, köteles az ebből a borkészítésből származó összes mellékterméket lepárlásra leadni.

| (2) | A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) előírja a kötelező lepárlás alkalmazásának szabályait, továbbá 49. cikkében esetenként megengedi az ettől való eltérést. |
| --- | --- |

(2)

A piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 25-i 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) előírja a kötelező lepárlás alkalmazásának szabályait, továbbá 49. cikkében esetenként megengedi az ettől való eltérést.

| (3) | Magyarország meghozta a kötelező lepárlás teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, de a borkészítés melléktermékeinek feldolgozására alkalmas új szeszfőzdék létesítése elhúzódik. Következésképpen a 2004–2005. borászati év melléktermékeit részben a 2005–2006. évben fogják lepárolni. Azonban jelenleg nincs elegendő kapacitás arra, hogy egyszerre lepárolják két borászati év melléktermékeinek összességét. |
| --- | --- |

(3)

Magyarország meghozta a kötelező lepárlás teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, de a borkészítés melléktermékeinek feldolgozására alkalmas új szeszfőzdék létesítése elhúzódik. Következésképpen a 2004–2005. borászati év melléktermékeit részben a 2005–2006. évben fogják lepárolni. Azonban jelenleg nincs elegendő kapacitás arra, hogy egyszerre lepárolják két borászati év melléktermékeinek összességét.

| (4) | Az 1990/2004/EK bizottsági rendelet (3) engedélyezte Magyarországnak, hogy a termelők bizonyos kategóriáit a 2004–2005. borászati évre kizárja a borkészítés melléktermékeinek lepárlására kötelezettek közül. A fent leírt tényállás fényében indokolt ezt az engedélyt a 2005–2006. borászati évre meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Az 1990/2004/EK bizottsági rendelet (3) engedélyezte Magyarországnak, hogy a termelők bizonyos kategóriáit a 2004–2005. borászati évre kizárja a borkészítés melléktermékeinek lepárlására kötelezettek közül. A fent leírt tényállás fényében indokolt ezt az engedélyt a 2005–2006. borászati évre meghosszabbítani.

| (5) | Az 1990/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1990/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1990/2004/EK rendelet 1. cikkében az „a 2004/2005-ös évre” szövegrész helyébe az „a 2004/2005. és a 2005/2006. borászati évre” szövegrész lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A legutóbb a 616/2005/EK rendelettel (HL L 103., 2005.4.22., 15. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 344., 2004.11.20., 8. o.

3

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/32

---

A BIZOTTSÁG 1216/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1227/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 80. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Több tagállam számára jelentős nehézségeket okoz az 1493/1999/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében előírt rendelkezéseknek a törvénybe ütköző szőlőtelepítések szabályozási eljárása tekintetében történő alkalmazása. A nehézségek különösen arra az időpontra vonatkoznak, amelytől kezdve ezt az eljárást meg kell indítani. Az eltérés engedélyezését érintő különböző rendelkezések alkalmazása ugyanis jelentős és összetett igazgatási terhekkel jár, különösen az ellenőrzés és a szankciók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

Több tagállam számára jelentős nehézségeket okoz az 1493/1999/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében előírt rendelkezéseknek a törvénybe ütköző szőlőtelepítések szabályozási eljárása tekintetében történő alkalmazása. A nehézségek különösen arra az időpontra vonatkoznak, amelytől kezdve ezt az eljárást meg kell indítani. Az eltérés engedélyezését érintő különböző rendelkezések alkalmazása ugyanis jelentős és összetett igazgatási terhekkel jár, különösen az ellenőrzés és a szankciók vonatkozásában.

| (2) | E nehézségek leküzdése céljából szükséges a törvénybe ütköző szőlőtelepítések szabályozására előírt rendelkezések módosítása. Egy, a Tanácsnak benyújtandó megfelelő javaslat megszületéséig és a zökkenőmentes igazgatás elősegítése érdekében indokolt az ezen eljárásra nézve az 1227/2000/EK bizottsági rendeletben (2) megállapított határidő 2007. december 31-re történő végérvényes elhalasztása. |
| --- | --- |

(2)

E nehézségek leküzdése céljából szükséges a törvénybe ütköző szőlőtelepítések szabályozására előírt rendelkezések módosítása. Egy, a Tanácsnak benyújtandó megfelelő javaslat megszületéséig és a zökkenőmentes igazgatás elősegítése érdekében indokolt az ezen eljárásra nézve az 1227/2000/EK bizottsági rendeletben (2) megállapított határidő 2007. december 31-re történő végérvényes elhalasztása.

| (3) | Az 1227/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1227/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1227/2000/EK rendelet 2. cikkének (1 a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1 a)   az 1493/1999/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében megállapított határidőt 2007. december 31-re kell elhalasztani.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2005. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o. A legutóbb az 1074/2005/EK rendelettel (HL L 175., 2005.7.8., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/33

---

A BIZOTTSÁG 1217/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a Bulgáriából származó egyes élő szarvasmarhafélékre vonatkozó, a 2003/286/EK tanácsi határozatban előírt vámkontingens alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2003. április 8-i 2003/286/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő egyes, Bulgáriából származó élő szarvasmarhafélék behozatali vámkontingensének megnyitására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2003. április 8-i 2003/286/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő egyes, Bulgáriából származó élő szarvasmarhafélék behozatali vámkontingensének megnyitására vonatkozóan.

| (2) | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (3) további engedményeket ír elő egyes, Bulgáriából származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (3) további engedményeket ír elő egyes, Bulgáriából származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan.

| (3) | Olyan részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek 2005. július 1-jétől kezdődően, éves időszakokra szabályozzák az élő szarvasmarhafélékre vonatkozó vámkontingens megnyitását és igazgatását. |
| --- | --- |

(3)

Olyan részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek 2005. július 1-jétől kezdődően, éves időszakokra szabályozzák az élő szarvasmarhafélékre vonatkozó vámkontingens megnyitását és igazgatását.

| (4) | A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony igazgatás biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző évben egy előírt minimális számú egyedet hozzanak be, ami egyúttal a tisztességes kedvezményhez jutás feltételeit is megteremti. Mivel a szabályozni kívánt kedvezmények csak a Bulgáriából történő behozatalra vonatkoznak, és figyelembe véve az onnan származó behozatal volumenét, az 50 egyedből álló szállítmány tekinthető szokásos rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy legalább egy szállítmány beszerzése szükséges ahhoz, hogy az ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(4)

A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony igazgatás biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző évben egy előírt minimális számú egyedet hozzanak be, ami egyúttal a tisztességes kedvezményhez jutás feltételeit is megteremti. Mivel a szabályozni kívánt kedvezmények csak a Bulgáriából történő behozatalra vonatkoznak, és figyelembe véve az onnan származó behozatal volumenét, az 50 egyedből álló szállítmány tekinthető szokásos rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy legalább egy szállítmány beszerzése szükséges ahhoz, hogy az ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni.

| (5) | Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel.

| (6) | Ugyancsak a spekuláció megelőzése érdekében meg kell tagadni a kontingenshez jutást azon importőrök esetén, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévének kezdetét megelőző január 1-jéig felhagytak az élő szarvasmarhafélék kereskedelmével. Ezenfelül a behozatali jogokra vonatkozóan biztosítékot kell szolgáltatni abban a tagállamban, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. Kívánatos, hogy a behozatali engedélyek ne legyenek átruházhatóak, és csak olyan mennyiségekre vonatkozóan legyenek kiadhatók a kereskedőnek, amelyre az már rendelkezik behozatali jogosultsággal. |
| --- | --- |

(6)

Ugyancsak a spekuláció megelőzése érdekében meg kell tagadni a kontingenshez jutást azon importőrök esetén, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévének kezdetét megelőző január 1-jéig felhagytak az élő szarvasmarhafélék kereskedelmével. Ezenfelül a behozatali jogokra vonatkozóan biztosítékot kell szolgáltatni abban a tagállamban, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. Kívánatos, hogy a behozatali engedélyek ne legyenek átruházhatóak, és csak olyan mennyiségekre vonatkozóan legyenek kiadhatók a kereskedőnek, amelyre az már rendelkezik behozatali jogosultsággal.

| (7) | A kiegyenlítettebb kontingenshez jutás biztosítása érdekében a kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatra vonatkozó előírás mellett az egyes kérelmekre vonatkozóan legnagyobb és legkisebb megengedett egyedszámot is elő kell írni. |
| --- | --- |

(7)

A kiegyenlítettebb kontingenshez jutás biztosítása érdekében a kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatra vonatkozó előírás mellett az egyes kérelmekre vonatkozóan legnagyobb és legkisebb megengedett egyedszámot is elő kell írni.

| (8) | Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak mérlegelési időszak után, és szükség esetén rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani. |
| --- | --- |

(8)

Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak mérlegelési időszak után, és szükség esetén rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani.

| (9) | Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedéseket behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból – szükség szerint a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendeletben, (4) illetőleg a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletben (5) előírtak mellett és azoktól eltérően – meg kell alkotni a kérelmek benyújtására, továbbá az igénylésekről és az engedélyekről adandó információkra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedéseket behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból – szükség szerint a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendeletben, (4) illetőleg a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendeletben (5) előírtak mellett és azoktól eltérően – meg kell alkotni a kérelmek benyújtására, továbbá az igénylésekről és az engedélyekről adandó információkra vonatkozó szabályokat.

| (10) | A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozóan nyújtsanak be behozatali engedély iránti kérelmet, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6) értelmében elsődleges követelménynek minősül. |
| --- | --- |

(10)

A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozóan nyújtsanak be behozatali engedély iránti kérelmet, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6) értelmében elsődleges követelménynek minősül.

| (11) | A kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ennek következtében az ilyen importőrnek aktívan részt kell vennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így elsődleges követelménynek kell tekinteni az engedélyre vonatkozó biztosíték szempontjából. |
| --- | --- |

(11)

A kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ennek következtében az ilyen importőrnek aktívan részt kell vennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így elsődleges követelménynek kell tekinteni az engedélyre vonatkozó biztosíték szempontjából.

| (12) | A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében nem alkalmazható az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tűrés. |
| --- | --- |

(12)

A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében nem alkalmazható az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tűrés.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2005. július 1-jétől kezdődően minden egyes 12 hónapos időszakban vámmentesen hozható a Közösségbe 6 600 darab, legfeljebb 300 kilogramm tömegű, a 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vagy 0102 90 49 KN-kód alá tartozó, Bulgáriából származó szarvasmarhaféle.

Az első albekezdésben meghatározott kontingens tételszáma 09.4783.

Az első albekezdésben meghatározott kontingenst évente 600 egyeddel meg kell növelni.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben meghatározott kontingensre vonatkozóan behozatali jogosultság iránt csak természetes és jogi személyek nyújthatnak be kérelmet. A kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmezőnek az érintett tagállam illetékes hatóságai előtt kielégítő módon bizonyítania kell, hogy a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző év során a 0102 90 KN-kód alatt legalább 50 egyedet importált.

A kérelmezőnek szerepelnie kell a nemzeti HÉA-nyilvántartásban.

(2)   A behozatal igazolása kizárólag olyan, a szabad forgalomba bocsátást biztosító vámokmánnyal történhet, amelyet a vámhatóságok megfelelően záradékoltak, és amely a kérelmezőt jelöli meg címzettként.

A tagállamok az első albekezdésben megjelölt okmány másolatát is elfogadhatják, amennyiben azt az illetékes hatóság megfelelően hitelesítette. Amennyiben ilyen másolatokat elfogadnak, a tagállamok erről minden egyes érintett pályázó tekintetében említést tesznek a 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott értesítésben.

(3)   Nem részesülhetnek a kontingensből azok a piaci szereplők, akik a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző január 1-jén a harmadik országokkal a marha- és borjúhúságazatban folytatott kereskedelmi tevékenységüket megszüntették.

(4)   Az a vállalat, amely olyan vállalatok egyesülésével jött létre, amelyek mindegyike rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott minimális mennyiségnek megfelelő referenciaimporttal, kérelme alapjaként ezeket a referenciaimportokat felhasználhatja.

3. cikk

(1)   A behozatali jogok iránti kérelmet csak abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező a hozzáadottértékadó-nyilvántartásban szerepel.

(2)   A behozatali jogok iránti kérelmeknek legalább 50 állatra kell vonatkozniuk, és nem léphetik túl a rendelkezésre álló mennyiség 5 %-át.

Ha az első albekezdésben említett százalékarányt a kérelmek meghaladják, a túllépést figyelmen kívül kell hagyni.

(3)   A behozatali jogra irányuló kérelmeket legkésőbb a kérdéses éves kontingens tárgyévét megelőző június 15-én, brüsszeli idő szerint 13.00-ig kell benyújtani.

Ettől eltérően a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő tárgyévre vonatkozóan a behozatali jogra irányuló kérelmeket legkésőbb e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 10. munkanapon, brüsszeli idő szerint 13.00-ig kell benyújtani.

(4)   Az 1. cikkben meghatározott kontingensre vonatkozóan minden kérelmező legfeljebb egy kérelmet nyújthat be. Ha egy kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, a kérelmező által benyújtott összes kérelem érvénytelen.

(5)   A benyújtott dokumentumok ellenőrzése után, legkésőbb a kérelmek benyújtási határidejének lejártát követő tizedik munkanapon a tagállamok továbbítják a Bizottságnak a kérelmezők nevét és címét, valamint a kérelmezett mennyiségeket tartalmazó jegyzéket.

Az értesítést, beleértve az „üres” jelentést is, az I. mellékletben szereplő formanyomtatvány vagy a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott más formanyomtatvány felhasználásával faxon vagy e-mailben kell elküldeni.

4. cikk

(1)   A 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott értesítést követően a Bizottság a lehető leghamarabb határoz arról, milyen mértékben lehet a kérelmeket teljesíteni.

(2)   Amennyiben a 3. cikkben említettek alapján a kérelmek által lefedett mennyiség meghaladja a rendelkezésre álló mennyiséget, a Bizottság a kérelmezett mennyiségre egy egységes csökkentési együtthatót rögzít.

Ha az első albekezdésben meghatározott csökkentési együttható alkalmazása során az eredmény kérelmenként kevesebb mint 50 darab, az érintett tagállamok a rendelkezésre álló mennyiséget sorshúzással ítélik oda oly módon, hogy a sorshúzás kedvezményezettjei egyenként 50 darabos behozatali jogot nyernek. Amennyiben a fennmaradó mennyiség 50 darabnál kevesebb, akkor erre a mennyiségre egyetlen behozatali jogot kell kiadni.

5. cikk

(1)   A behozatali jogokhoz kapcsolódó biztosíték egyedenként 3 euró. Ezt a biztosítékot az illetékes hatóságnál a behozatali jogok iránti kérelemmel együtt letétbe kell helyezni.

(2)   A behozatali engedély iránti kérelmeknek az elosztott mennyiségekre kell vonatkozniuk. Ez a kötelezettség a 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése értelmében elsődleges követelménynek minősül.

(3)   Ha a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott csökkentési együttható alkalmazása kevesebb szétosztandó behozatali jogosultságot eredményez, mint amennyit kérelmeztek, a nyújtott biztosítékot azonnal, arányosan fel kell oldani.

6. cikk

(1)   Az odaítélt mennyiségek behozatala egy vagy több behozatali engedély bemutatásához kötött.

(2)   Az engedélykérelem csak abban a tagállamban nyújtható be, ahol a kérelmező a kontingens keretében behozatali jogosultság iránt kérelmet nyújtott be és szerzett.

A behozatali engedély kiadása a szerzett behozatali jog megfelelő csökkentését vonja maga után.

(3)   A behozatali engedélyeket a behozatali jogot szerző piaci szereplő kérelmére és nevére kell kiadni.

(4)   Az engedélykérelmek és az engedélyek a következőket tartalmazzák:

| a) | a 8. rovatban a származási országot; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban a származási országot;

| b) | a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat: | 0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vagy 0102 90 49; |
| --- | --- | --- |

b)

a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat:

0102 90 05, 0102 90 21, 0102 90 29, 0102 90 41 vagy 0102 90 49;

| c) | a 20. rovatban a kontingens tételszámát és a II. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet. |
| --- | --- |

c)

a 20. rovatban a kontingens tételszámát és a II. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet.

Az engedély a 8. rovatban feltüntetett országból történő behozatal kötelezettségét vonja maga után.

7. cikk

(1)   Az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az e rendelet alapján kiadott behozatali engedélyek nem ruházhatók át, és csak akkor jogosítanak a vámkontingensből való részesedésre, ha a kiállítási név és cím megegyezik a hozzájuk csatolt, a szabad forgalomba bocsátásról szóló vámáru-nyilatkozatban az áru címzettjeként megjelölt személy adataival.

(2)   Az 1445/95/EK rendelet 3. cikkétől eltérően az importengedélyek a 6. cikk (3) bekezdése értelmében vett tényleges kibocsátás napjától számított 150 napig érvényesek. Az importengedélyek legfeljebb a kérdéses éves kontingens tárgyévének június 30-áig lehetnek érvényesek.

(3)   A behozatali engedély kiadásának feltétele az egyedenként 20 euro mértékű biztosíték letétbe helyezése, amely a következőkből áll:

| a) | az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott 3 euróból; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott 3 euróból;

| b) | az engedélykérelem benyújtásakor a kérelmező által letétbe helyezett 17 eurós összegből. |
| --- | --- |

b)

az engedélykérelem benyújtásakor a kérelmező által letétbe helyezett 17 eurós összegből.

(4)   Az importengedélyek az egész Közösségben érvényesek.

(5)   Nem kell alkalmazni az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdését. Ennek megfelelően az engedélyek 19. rovatába a „0” (nulla) értéket kell bejegyezni.

(6)   Az 1291/2000/EK rendelet III. címének 4. szakaszában foglalt, a biztosítékok feloldására vonatkozó rendelkezések ellenére a (3) bekezdésben meghatározott biztosítékot nem szabad mindaddig feloldani, amíg bizonyíték nincs arra, hogy kereskedelmi és logisztikai szempontból valóban az engedély névleges tulajdonosa hajtja végre az érintett állatok megvásárlását, szállítását és a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tevő vámkezeltetését. Az ilyen bizonyítéknak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője az engedély névleges tulajdonosának – mindkettő a exportáló harmadik országban rendelkezik telephellyel – nevére állított ki, és a névleges tulajdonos által teljesített fizetés vagy a névleges tulajdonos által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan akkreditív igazolása; |
| --- | --- |

a)

az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője az engedély névleges tulajdonosának – mindkettő a exportáló harmadik országban rendelkezik telephellyel – nevére állított ki, és a névleges tulajdonos által teljesített fizetés vagy a névleges tulajdonos által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan akkreditív igazolása;

| b) | a hajórakjegy vagy adott esetben az engedély névleges tulajdonosának nevére, az érintett állatokra vonatkozóan felvett közúti vagy légi szállítási okmány; |
| --- | --- |

b)

a hajórakjegy vagy adott esetben az engedély névleges tulajdonosának nevére, az érintett állatokra vonatkozóan felvett közúti vagy légi szállítási okmány;

| c) | egy annak igazolására szolgáló okmány, hogy az árut az engedély névleges tulajdonosa mint címzett megjelölésével a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tévő módon vámkezelték. |
| --- | --- |

c)

egy annak igazolására szolgáló okmány, hogy az árut az engedély névleges tulajdonosa mint címzett megjelölésével a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tévő módon vámkezelték.

8. cikk

A behozott állatok akkor részesülnek az 1. cikkben előírt vámmentességben, ha az importőr bemutatja vagy az exportáló ország által a Bulgáriával kötött Európa-megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv szerint kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt, vagy pedig az exportőr által a jegyzőkönyvnek megfelelően kiállított számlanyilatkozatot.

9. cikk

Az 1445/95/EK és az 1291/2000/EK rendeletet az e rendeletben foglaltaknak megfelelően kell alkalmazni.

10. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 102., 2003.4.24., 60. o.

2

(3)  HL L 155., 2005.6.17., 1. o.

3

(4)  HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 152., 2004.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.

6

---

I. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

II. MELLÉKLET

A 6. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti bejegyzések

| — | : | spanyolul | : | Reglamento (CE) no 1217/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | csehül | : | Nařízení (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | dánul | : | Forordning (EF) nr. 1217/2005 |
| — | : | németül | : | Verordnung (EG) Nr. 1217/2005 |
| — | : | észtül | : | Määrus (EÜ) nr 1217/2005 |
| — | : | görögül | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005 |
| — | : | angolul | : | Regulation (EC) No 1217/2005 |
| — | : | franciául | : | Règlement (CE) no 1217/2005 |
| — | : | olaszul | : | Regolamento (CE) n. 1217/2005 |
| — | : | lettül | : | Regula (EK) Nr. 1217/2005 |
| — | : | litvánul | : | Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005 |
| — | : | magyarul | : | 1217/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandul | : | Verordening (EG) nr. 1217/2005 |
| — | : | lengyelül | : | Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005 |
| — | : | portugálul | : | Regulamento (CE) n.o 1217/2005 |
| — | : | szlovákul | : | Nariadenie (ES) č. 1217/2005 |
| — | : | szlovénül | : | Uredba (ES) št. 1217/2005 |
| — | : | finnül | : | Asetus (EY) N:o 1217/2005 |
| — | : | svédül | : | Förordning (EG) nr 1217/2005 |

—

:

spanyolul

:

Reglamento (CE) no 1217/2005

—

:

csehül

:

Nařízení (ES) č. 1217/2005

—

:

dánul

:

Forordning (EF) nr. 1217/2005

—

:

németül

:

Verordnung (EG) Nr. 1217/2005

—

:

észtül

:

Määrus (EÜ) nr 1217/2005

—

:

görögül

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1217/2005

—

:

angolul

:

Regulation (EC) No 1217/2005

—

:

franciául

:

Règlement (CE) no 1217/2005

—

:

olaszul

:

Regolamento (CE) n. 1217/2005

—

:

lettül

:

Regula (EK) Nr. 1217/2005

—

:

litvánul

:

Reglamentas (EB) Nr. 1217/2005

—

:

magyarul

:

1217/2005/EK rendelet

—

:

hollandul

:

Verordening (EG) nr. 1217/2005

—

:

lengyelül

:

Rozporządzenie (WE) nr 1217/2005

—

:

portugálul

:

Regulamento (CE) n.o 1217/2005

—

:

szlovákul

:

Nariadenie (ES) č. 1217/2005

—

:

szlovénül

:

Uredba (ES) št. 1217/2005

—

:

finnül

:

Asetus (EY) N:o 1217/2005

—

:

svédül

:

Förordning (EG) nr 1217/2005

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/39

---

A BIZOTTSÁG 1218/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a 1182/2005/EK tanácsi rendeletben előírt, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhafélékre vonatkozó behozatali vámkontingens alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A(z) 1182/2005/EK tanácsi rendelete (2005. július 18.) a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról (2) rendelet rendelkezik egy vámmentes közösségi vámkontingens autonóm és átmeneti alapon történő megnyitásáról a hatályba lépésének időpontjától 2005. december 31-ig terjedő időszakra 2 300 darab, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhaféle behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A(z) 1182/2005/EK tanácsi rendelete (2005. július 18.) a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról (2) rendelet rendelkezik egy vámmentes közösségi vámkontingens autonóm és átmeneti alapon történő megnyitásáról a hatályba lépésének időpontjától 2005. december 31-ig terjedő időszakra 2 300 darab, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhaféle behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A vámkontingensek elosztása miatt és az érintett termékekre figyelemmel szükséges az 1254/1999/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében említett „egyidejű vizsgálat” módszerét alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A vámkontingensek elosztása miatt és az érintett termékekre figyelemmel szükséges az 1254/1999/EK rendelet 32. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében említett „egyidejű vizsgálat” módszerét alkalmazni.

| (3) | Ahhoz, hogy a termékek jogosultak legyenek e vámkontingensek nyújtotta előnyökre, azoknak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) 4. cikkében említett szabályoknak megfelelően Svájcból kell származniuk. |
| --- | --- |

(3)

Ahhoz, hogy a termékek jogosultak legyenek e vámkontingensek nyújtotta előnyökre, azoknak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás (3) (a továbbiakban: a megállapodás) 4. cikkében említett szabályoknak megfelelően Svájcból kell származniuk.

| (4) | A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony ügykezelés biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a 2004. május 1. és 2005. április 30. közötti időszakban legalább 50 darab élőállat importjáról tudjanak számot adni, mivel egy 50 állatból álló szállítmány tekinthető normál rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy egyetlen tétel vásárlása a minimumkövetelmény ahhoz, hogy egy ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(4)

A spekuláció megelőzése céljából a kontingensen belül rendelkezésre álló mennyiségeket azon piaci szereplők számára kell hozzáférhetővé tenni, akik bizonyítani tudják, hogy harmadik országokkal jelentős mértékű, tényleges kereskedelmet folytatnak. Ezt figyelembe véve és a hatékony ügykezelés biztosítása érdekében az érintett kereskedőktől meg kell követelni, hogy a 2004. május 1. és 2005. április 30. közötti időszakban legalább 50 darab élőállat importjáról tudjanak számot adni, mivel egy 50 állatból álló szállítmány tekinthető normál rakománynak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy egyetlen tétel vásárlása a minimumkövetelmény ahhoz, hogy egy ügyletet valósnak és piacképesnek lehessen minősíteni.

| (5) | Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben ezeket a feltételeket ellenőrizni kell, a kérelmeket abban a tagállamban kell bemutatni, ahol az importőr a HÉA-nyilvántartásban szerepel.

| (6) | Szintén a spekulációk megelőzése érdekében a 2005. január 1-jén az élő szarvasmarhafélék kereskedelmében már nem érintett importőröktől a kontingenshez való hozzáférést meg kell vonni. Továbbá, biztosítékot kell megállapítani a behozatali jogokra vonatkozóan, az engedélyek nem lehetnek átruházhatók és a kereskedők számára csak azon mennyiségekre lehet behozatali engedélyeket kiadni, amelyekre vonatkozóan behozatali jogokat szétosztottak. |
| --- | --- |

(6)

Szintén a spekulációk megelőzése érdekében a 2005. január 1-jén az élő szarvasmarhafélék kereskedelmében már nem érintett importőröktől a kontingenshez való hozzáférést meg kell vonni. Továbbá, biztosítékot kell megállapítani a behozatali jogokra vonatkozóan, az engedélyek nem lehetnek átruházhatók és a kereskedők számára csak azon mennyiségekre lehet behozatali engedélyeket kiadni, amelyekre vonatkozóan behozatali jogokat szétosztottak.

| (7) | A kontingenshez való egyenlőbb hozzáférés biztosítása érdekében – miközben kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatot biztosítanak – rögzíteni kell az állatok darabszámára vonatkozó kérelmenkénti minimum- és maximumérték határát. |
| --- | --- |

(7)

A kontingenshez való egyenlőbb hozzáférés biztosítása érdekében – miközben kérelmenként kereskedelmileg jövedelmező számú állatot biztosítanak – rögzíteni kell az állatok darabszámára vonatkozó kérelmenkénti minimum- és maximumérték határát.

| (8) | Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak egy mérlegelési időszak után és adott esetben egy rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani. |
| --- | --- |

(8)

Rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokat csak egy mérlegelési időszak után és adott esetben egy rögzített százalékos csökkentés alkalmazása mellett lehessen szétosztani.

| (9) | Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint, az intézkedéseket a behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból szabályokat kell megállapítani a kérelmek benyújtására, továbbá a kérelmekről és engedélyekről adandó információkra vonatkozóan, ahol szükséges, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési bizonyítványok rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (4) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendelet (5) egyes rendelkezésein túlmenően vagy azoktól eltérően. |
| --- | --- |

(9)

Az 1245/1999/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint, az intézkedéseket a behozatali engedélyek felhasználásával kell elvégezni. E célból szabályokat kell megállapítani a kérelmek benyújtására, továbbá a kérelmekről és engedélyekről adandó információkra vonatkozóan, ahol szükséges, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési bizonyítványok rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2000. június 9-i 1291/2000/EK bizottsági rendelet (4) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK bizottsági rendelet (5) egyes rendelkezésein túlmenően vagy azoktól eltérően.

| (10) | A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozó behozatali engedélyek iránt kérelmet nyújtsanak be, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6). |
| --- | --- |

(10)

A piaci szereplők arra való kötelezése érdekében, hogy az összes szétosztott behozatali jogra vonatkozó behozatali engedélyek iránt kérelmet nyújtsanak be, rendelkezni kell arról, hogy a behozatali jogokra vonatkozó biztosíték tekintetében a kérelem benyújtása a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (6).

| (11) | A gyakorlat azt mutatja, hogy a kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ezért az ilyen importőrnek akívan kell résztvennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így az engedélyre vonatkozó biztosítékra tekintettel elsődleges követelménynek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

A gyakorlat azt mutatja, hogy a kontingens megfelelő igazgatása megköveteli, hogy az engedély jogosultja tényleges importőr legyen. Ezért az ilyen importőrnek akívan kell résztvennie az érintett állatok megvásárlásában, szállításában és behozatalában. E tevékenységek bizonyítását így az engedélyre vonatkozó biztosítékra tekintettel elsődleges követelménynek kell tekinteni.

| (12) | A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett tűréshatár nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(12)

A kontingens keretein belül importált állatok szigorú statisztikai ellenőrzésének biztosítása érdekében az 1291/2000/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett tűréshatár nem alkalmazható.

| (13) | Annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen e kontingens kezelésének működése, rendelkezni kell arról, hogy ezt a rendeletet a 2005/1182/EK rendelet hatálybalépésének dátumától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy zökkenőmentes legyen e kontingens kezelésének működése, rendelkezni kell arról, hogy ezt a rendeletet a 2005/1182/EK rendelet hatálybalépésének dátumától kell alkalmazni.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Autonóm és átmeneti alapon megnyitásra kerül egy vámmentes közösségi vámkontingens az e rendelet hatályba lépésének időpontjától 2005. december 31-ig terjedő időszakra 2 300 darab, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű és a 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vagy 0102 90 79 KN-kód alá tartozó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan.

Ez a vámkontingens a 09.4203-as tételszámot kapja.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termékekre a megállapodás 4. cikkében előírt származási szabályok alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt kontingensre való jogosultsághoz a kérelmezőknek természetes vagy jogi személynek kell lenniük, és a kérelem benyújtásával egyidejűleg az érintett tagállam illetékes hatóságai előtt hitelt érdemlően bizonyítaniuk kell, hogy a 2004. május 1. és 2005. április 30. közötti időszakban legalább 50 darab, a 0102 10-es és 0102 90 KN-kód alá tartozó állatot importáltak.

A kérelmezőknek szerepelniük kell a nemzeti HÉA-nyilvántartásban.

(2)   A behozatal bizonyítása kizárólag a vámhatóságok által záradékkal megfelelően ellátott, az érintett kérelmezőre hivatkozást tartalmazó, a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott vámokmány útján történhet.

A tagállamok az első albekezdésben megjelölt okmányok másolatát is elfogadhatják, ha azt az illetékes hatóság megfelelően hitelesítette. Amennyiben ilyen másolatokat elfogadnak, a tagállamok erről minden egyes érintett pályázó tekintetében említést tesznek a 3. cikk (5) bekezdésében említett értesítésben.

(3)   Azok a piaci szereplők, akik 2005. január 1-jén a harmadik országokkal a marha- és borjúhúságazatban folytatott kereskedelmi tevékenységüket megszüntették, nem részesülhetnek semmiféle szétosztásban.

(4)   Az olyan vállalatok egyesülésével létrejött vállalat, amelyek mindegyike rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott minimális mennyiségnek megfelelő referenciaimporttal, kérelme alapjául ezeket a referenciaimportokat felhasználhatja.

3. cikk

(1)   A behozatali jogok iránti kérelmet csak abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező a hozzáadottértékadó-nyilvántartásban szerepel.

(2)   A behozatali jogok iránti kérelmek legalább 50 állatra kell, hogy vonatkozzanak, és nem haladhatják meg a rendelkezésre álló mennyiség 5 %-át.

Ahol az első albekezdésben említett százalékarányt a kérelmek meghaladják, a túllépést figyelmen kívül kell hagyni.

(3)   A behozatali jogok iránti kérelmeket az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 10. munkanapon (brüsszeli idő szerint) 13:00 óráig lehet benyújtani.

(4)   A kérelmezők az 1. cikk (1) bekezdésben említett kontingens tekintetében csak egy kérelmet nyújthatnak be. Amennyiben ugyanazon kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, a kérelmezőtől származó minden kérelmet figyelmet kívül kell hagyni.

(5)   A benyújtott dokumentumok ellenőrzése után a tagállamok legkésőbb a kérelmek benyújtási határidejének lejártát követő tizedik munkanapon továbbítják a Bizottságnak a kérelmezők és a címeik, valamint a kérelmezett mennyiségek listáját.

Minden értesítést, ideértve a „tárgytalan” jelentést is, az I. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával faxon vagy e-mailben továbbítani kell azokban az esetekben, amikor a kérelmeket valóban benyújtották.

4. cikk

(1)   A 3. cikk (5) bekezdésében említett értesítést követően a Bizottság a lehető leghamarabb határoz arról, hogy milyen mértékben lehet a kérelmeket teljesíteni.

(2)   Amennyiben a 3. cikkben említettek alapján a kérelmek által lefedett mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket, a Bizottság a kérelmezett mennyiségekre egy egységes csökkentési együtthatót alkalmaz.

Amennyiben az első albekezdésben meghatározott csökkentési együttható alkalmazása során kérelmenként kevesebb mint 50 darab az eredmény, az érintett tagállamok a rendelkezésre álló mennyiséget egyenként 50 darabos behozatali jogot biztosító sorshúzással ítélik oda. Amennyiben a fennmaradó mennyiség 50 darabnál kevesebb, akkor erre a mennyiségre egyetlen behozatali jog vonatkozik.

5. cikk

(1)   A behozatali jogokhoz kapcsolódó biztosíték 3 euró darabonként. Ezt az illetékes hatóságnál a behozatali jogok iránti kérelemmel együtt kell benyújtani.

(2)   A behozatali engedély iránti kérelmeknek az elosztott mennyiségekre kell vonatkozniuk. A 2220/85/EGK rendelet 20. cikkének (2) bekezdése értelmében e kötelezettségnek elsődleges követelményeket kell keletkeztetniük.

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdésében említett csökkentési együttható alkalmazása kevesebb szétosztandó behozatali jogot eredményez, mint amennyit kérelmeztek, a nyújtott biztosítékot azonnal arányosan fel kell szabadítani.

6. cikk

(1)   Az odaítélt mennyiségek behozatala egy vagy több behozatali engedély bemutatásához kötött.

(2)   Az engedélykérelmet csak abban a tagállamban lehet benyújtani, ahol a kérelmező a kontingens keretében behozatali jogok iránti kérelmet nyújtott be és azt szerzett.

Minden behozatali engedély kiadása a szerzett behozatali jogok megfelelő csökkentését vonja maga után.

(3)   A behozatali engedélyeket a behozatali jogokat szerzett piaci szereplő kérelmére és nevére kell kiadni.

(4)   Az engedélykérelmek és az engedélyek a következőket tartalmazzák:

| a) | a 8. rovatban a származási ország; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban a származási ország;

| b) | a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat: | 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vagy 0102 90 79; |
| --- | --- | --- |

b)

a 16. rovatban a következő KN-kódot vagy kódokat:

0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vagy 0102 90 79;

| c) | a 20. rovatban a kontingens tételszámát (09.4203) és a II. mellékletben említett bejegyzések közül legalább egyet. |
| --- | --- |

c)

a 20. rovatban a kontingens tételszámát (09.4203) és a II. mellékletben említett bejegyzések közül legalább egyet.

Az engedélyek a 8. rovatban feltüntetett országból történő behozatal kötelezettségével járnak.

7. cikk

(1)   Az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése ellenére az e rendelet alapján kibocsátott behozatali engedélyek nem ruházhatók át, és a vámkontingens alapján csak akkor biztosítanak jogosultságot, ha ugyanarra a névre és címre szólnak, mint amelyet az ezeket kísérő, szabad forgalomba bocsátásról szóló vámáru-nyilatkozatban címzettként tüntettek fel.

(2)   A behozatali engedélyek nem érvényesek 2005. december 31. után.

(3)   A behozatali engedélyre vonatkozó biztosíték darabonként 20 euró, azt a kérelmezőnek az engedélykérelemmel együtt kell benyújtania.

(4)   A behozatali engedélyek a Közösség egész területén érvényesek.

(5)   Az 1291/2000/EK rendelet 50. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat elfogadásának napján alkalmazandó teljes közös vámtarifa vámját be kell szedni minden, a behozatali engedélyen feltüntetett mennyiséget meghaladó, behozott mennyiségre vonatkozóan.

(6)   Az 1291/2000/EK rendelet III. címe 4. szakasza rendelkezései ellenére a biztosítékot nem szabad addig felszabadítani, amíg arra vonatkozó bizonyítékot nem nyújtottak be, hogy az engedély jogosultja kereskedelmileg és logisztikailag felel az érintett állatok megvásárlásáért, szállításáért és a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tevő vámkezeléséért. Az ilyen bizonyíték legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője a jogosult nevére állított ki – mindkettő az exportáló harmadik országban rendelkezik székhellyel –, és a jogosult által teljesített fizetésről, vagy a jogosult által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan okmányos meghitelezésről szóló igazolás; |
| --- | --- |

a)

az eredeti kereskedelmi számla vagy hiteles másolata, amelyet az eladó vagy képviselője a jogosult nevére állított ki – mindkettő az exportáló harmadik országban rendelkezik székhellyel –, és a jogosult által teljesített fizetésről, vagy a jogosult által az eladó javára nyitott, visszavonhatatlan okmányos meghitelezésről szóló igazolás;

| b) | a jogosult nevére kiállított, az érintett állatokra vonatkozó fuvarokmány; |
| --- | --- |

b)

a jogosult nevére kiállított, az érintett állatokra vonatkozó fuvarokmány;

| c) | az áruk szabad forgalomba bocsátását igazoló dokumentum, amelyen címzettként szerepel a jogosult neve és címe. |
| --- | --- |

c)

az áruk szabad forgalomba bocsátását igazoló dokumentum, amelyen címzettként szerepel a jogosult neve és címe.

8. cikk

Az 1291/2000/EK és az 1445/95/EK rendeletet e rendeletre tekintettel kell alkalmazni.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1182/2005/EK rendelet hatályba lépésének időpontjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 190., 2005.7.22., 1. o.

2

(3)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

3

(4)  HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o. A legutóbb a 673/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 17. o.) módosított rendelet.

6

---

I. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Image

---

II. MELLÉKLET

A 6. cikk (4) bekezdése c) pontjának bejegyzései

| — | : | spanyolul | : | Reglamento (CE) no 1218/2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | csehül | : | Nařízení (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | dánul | : | Forordning (EF) nr. 1218/2005 |
| — | : | németül | : | Verordnung (EG) Nr. 1218/2005 |
| — | : | észtül | : | Määrus (EÜ) nr 1218/2005 |
| — | : | görögül | : | Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005 |
| — | : | angolul | : | Regulation (EC) No 1218/2005 |
| — | : | franciául | : | Règlement (CE) no 1218/2005 |
| — | : | olaszul | : | Regolamento (CE) n. 1218/2005 |
| — | : | lettül | : | Regula (EK) Nr. 1218/2005 |
| — | : | litvánul | : | Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005 |
| — | : | magyarul | : | 1218/2005/EK rendelet |
| — | : | hollandul | : | Verordening (EG) nr. 1218/2005 |
| — | : | lengyelül | : | Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005 |
| — | : | portugálul | : | Regulamento (CE) n.o 1218/2005 |
| — | : | szlovákul | : | Nariadenie (ES) č. 1218/2005 |
| — | : | szlovénul | : | Uredba (ES) št. 1218/2005 |
| — | : | finnül | : | Asetus (EY) N:o 1218/2005 |
| — | : | svédül | : | Förordning (EG) nr 1218/2005 |

—

:

spanyolul

:

Reglamento (CE) no 1218/2005

—

:

csehül

:

Nařízení (ES) č. 1218/2005

—

:

dánul

:

Forordning (EF) nr. 1218/2005

—

:

németül

:

Verordnung (EG) Nr. 1218/2005

—

:

észtül

:

Määrus (EÜ) nr 1218/2005

—

:

görögül

:

Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1218/2005

—

:

angolul

:

Regulation (EC) No 1218/2005

—

:

franciául

:

Règlement (CE) no 1218/2005

—

:

olaszul

:

Regolamento (CE) n. 1218/2005

—

:

lettül

:

Regula (EK) Nr. 1218/2005

—

:

litvánul

:

Reglamentas (EB) Nr. 1218/2005

—

:

magyarul

:

1218/2005/EK rendelet

—

:

hollandul

:

Verordening (EG) nr. 1218/2005

—

:

lengyelül

:

Rozporządzenie (WE) nr 1218/2005

—

:

portugálul

:

Regulamento (CE) n.o 1218/2005

—

:

szlovákul

:

Nariadenie (ES) č. 1218/2005

—

:

szlovénul

:

Uredba (ES) št. 1218/2005

—

:

finnül

:

Asetus (EY) N:o 1218/2005

—

:

svédül

:

Förordning (EG) nr 1218/2005

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/45

---

A BIZOTTSÁG 1219/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a piaci mechanizmusokra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1623/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. és 36. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) 13. cikke a borok alkoholtartalmának növelésére használt must támogatási rendszerének keretében a nem C. III. szőlőtermő övezetből származó must esetében eltérést ír elő, amely a 2004–2005. borászati év végéig tart. Annak tudatában, hogy a borpiac közös szervezésének reformja majd mélyebben átalakítja e támogatási rendszert, indokolt ezt az eltérést a 2006–2007. borászati év végéig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(1)

Az 1623/2000/EK bizottsági rendelet (2) 13. cikke a borok alkoholtartalmának növelésére használt must támogatási rendszerének keretében a nem C. III. szőlőtermő övezetből származó must esetében eltérést ír elő, amely a 2004–2005. borászati év végéig tart. Annak tudatában, hogy a borpiac közös szervezésének reformja majd mélyebben átalakítja e támogatási rendszert, indokolt ezt az eltérést a 2006–2007. borászati év végéig meghosszabbítani.

| (2) | Az 1623/2000/EK rendelet 45., 59. és 61. cikke határidőket határoz meg a borkészítés melléktermékeinek lepárlásával kapcsolatban. Mivel a 2004–2005. borászati év termése igen bőséges volt, egyes tagállamokban gyakorlati nehézségekbe ütközik a lepárlásnak az előírt határidőn belüli befejezése. Ezért szükségessé vált meghosszabbítani ezeket a határidőket. |
| --- | --- |

(2)

Az 1623/2000/EK rendelet 45., 59. és 61. cikke határidőket határoz meg a borkészítés melléktermékeinek lepárlásával kapcsolatban. Mivel a 2004–2005. borászati év termése igen bőséges volt, egyes tagállamokban gyakorlati nehézségekbe ütközik a lepárlásnak az előírt határidőn belüli befejezése. Ezért szükségessé vált meghosszabbítani ezeket a határidőket.

| (3) | Az 1623/2000/EK rendelet 52. cikke a lepárlási rendszer vonatkozásában a 2001–2002. és 2004–2005. közötti borászati évekre kiterjedő hatállyal eltérően rendelkezik az olyan borról, amelyet egyszerre borszőlőfajtaként és eredetmegjelöléssel ellátott borból lepárolt szeszesital készítésére szolgáló fajtaként is besorolt szőlőből nyertek. Annak tudatában, hogy a borpiac közös szervezésének reformja majd mélyebben átalakítja e támogatási rendszert, indokolt ezt az eltérést a 2006–2007. borászati év végéig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1623/2000/EK rendelet 52. cikke a lepárlási rendszer vonatkozásában a 2001–2002. és 2004–2005. közötti borászati évekre kiterjedő hatállyal eltérően rendelkezik az olyan borról, amelyet egyszerre borszőlőfajtaként és eredetmegjelöléssel ellátott borból lepárolt szeszesital készítésére szolgáló fajtaként is besorolt szőlőből nyertek. Annak tudatában, hogy a borpiac közös szervezésének reformja majd mélyebben átalakítja e támogatási rendszert, indokolt ezt az eltérést a 2006–2007. borászati év végéig meghosszabbítani.

| (4) | Az 1623/2000/EK rendeletnek a borlepárlással előállított élelmezési célú alkohollal kapcsolatos 63a. cikke meghatározza, hogy a bortermelés hány százalékának lepárlásában vehetnek részt a termelők. Szükséges a 2005–2006. borászati évre meghatározni ezt a százalékos arányt. |
| --- | --- |

(4)

Az 1623/2000/EK rendeletnek a borlepárlással előállított élelmezési célú alkohollal kapcsolatos 63a. cikke meghatározza, hogy a bortermelés hány százalékának lepárlásában vehetnek részt a termelők. Szükséges a 2005–2006. borászati évre meghatározni ezt a százalékos arányt.

| (5) | Az 1623/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1623/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel a következő borászati év 2005. augusztus 1-jén kezdődik, ettől az időponttól kezdve indokolt alkalmazni ezt a rendeletet. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a következő borászati év 2005. augusztus 1-jén kezdődik, ettől az időponttól kezdve indokolt alkalmazni ezt a rendeletet.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1623/2000/EK rendelet a következők szerint módosul:

| 1. | a 13. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében az „a 2003/2004-es és a 2004/2005-ös borászati évben” szövegrész helyébe az „a 2003/2004-től 2006/2007-ig terjedő borászati években” szövegrész lép. |
| --- | --- |

1.

a 13. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében az „a 2003/2004-es és a 2004/2005-ös borászati évben” szövegrész helyébe az „a 2003/2004-től 2006/2007-ig terjedő borászati években” szövegrész lép.

| 2. | A 45. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdéstől eltérően a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év augusztus 31-re tolódik.” |
| --- | --- |

2.

A 45. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdéstől eltérően a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év augusztus 31-re tolódik.”

| 3. | Az 52. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében az „a 2001/2002-es és 2004/2005-ös borászati évek tekintetében” szövegrész helyébe az „a 2001/2002-től 2006/2007-ig terjedő borászati évek tekintetében” szövegrész lép. |
| --- | --- |

3.

Az 52. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében az „a 2001/2002-es és 2004/2005-ös borászati évek tekintetében” szövegrész helyébe az „a 2001/2002-től 2006/2007-ig terjedő borászati évek tekintetében” szövegrész lép.

| 4. | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az első bekezdéstől eltérően a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év szeptember 15-re tolódik.” |
| --- | --- |

4.

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az első bekezdéstől eltérően a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év szeptember 15-re tolódik.”

| 5. | A 61. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Mindazonáltal a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év szeptember 15-re tolódik.” |
| --- | --- |

5.

A 61. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Mindazonáltal a 2004/2005. borászati év esetében az első bekezdésben említett időpont a következő borászati év szeptember 15-re tolódik.”

| 6. | A 63a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „A 2004/2005. és a 2005/2006. borászati év tekintetében a százalékos érték 25 %.” |
| --- | --- |

6.

A 63a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A 2004/2005. és a 2005/2006. borászati év tekintetében a százalékos érték 25 %.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 45. o. A legutóbb a 616/2005/EK rendelettel (HL L 103., 2005.4.22., 15. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/47

---

A BIZOTTSÁG 1220/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1279/98/EK rendeletnek a Bulgáriából származó marha- és borjúhústermékekre vonatkozó bizonyos vámkontingensek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2003. április 8-i 2003/286/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő a megállapodás keretében megnyitott vámkontingens keretében a marha- és borjúhústermékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2003. április 8-i 2003/286/EK tanácsi határozat (2) engedményeket írt elő a megállapodás keretében megnyitott vámkontingens keretében a marha- és borjúhústermékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | E vámkontingens alkalmazásának szabályairól a 2003/286/EK és a 2003/18/EK tanácsi rendeletekben előírtak szerint a Bolgár Köztársaság és a Román Köztársaság számára nyújtott, a marha- és a borjúhúsra vonatkozó vámkontingensek részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1998. június 19-i 1279/98/EK bizottsági rendelet (3) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

E vámkontingens alkalmazásának szabályairól a 2003/286/EK és a 2003/18/EK tanácsi rendeletekben előírtak szerint a Bolgár Köztársaság és a Román Köztársaság számára nyújtott, a marha- és a borjúhúsra vonatkozó vámkontingensek részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1998. június 19-i 1279/98/EK bizottsági rendelet (3) rendelkezik.

| (3) | A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) további engedményeket ír elő a marha- és borjúhústermékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) további engedményeket ír elő a marha- és borjúhústermékekre vonatkozóan.

| (4) | Meg kell hozni a marha- és borjúhústermékekkel kapcsolatos engedmények megtételéhez szükséges intézkedéseket, és ennek megfelelően módosítani kell az 1279/98/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell hozni a marha- és borjúhústermékekkel kapcsolatos engedmények megtételéhez szükséges intézkedéseket, és ennek megfelelően módosítani kell az 1279/98/EK rendeletet.

| (5) | Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy az engedélykérelmek benyújtására csak a rendelet 2. cikkében meghatározott időszakok első tíz napjában van mód. Tekintettel e rendelet hatálybalépésének időpontjára, a 2005. július 1- jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan el kell térni ettől az előírástól. |
| --- | --- |

(5)

Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy az engedélykérelmek benyújtására csak a rendelet 2. cikkében meghatározott időszakok első tíz napjában van mód. Tekintettel e rendelet hatálybalépésének időpontjára, a 2005. július 1- jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan el kell térni ettől az előírástól.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az e rendelet hatálybalépésétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra szóló engedélykérelmeket az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésétől számított tíz munkanap folyamán, de legkésőbb a tizedik munkanapon brüsszeli idő szerint 13.00-kor kell benyújtani.

(2)   Az 1279/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2005. július első tíz napján benyújtott engedélykérelmeket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek az (1) bekezdésben foglalt követelménynek.

(3)   Az 1279/98/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28–án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 102., 2003.4.24., 60. o.

2

(3)  HL L 176., 1998.6.20., 12. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 155., 2005.6.17., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

Egyes országokból származó bizonyos termékek Közösségbe történő behozatalakor alkalmazandó engedmények

(LKV = legnagyobb kedvezményes vámtétel)

| Származási ország | Sorozatszám | KN-kód | Megnevezés | Alkalmazandó vámtétel
  (az LKV százalékában) | Éves mennyiség 2003.7.1-jétől
  (tonna) | Éves növekedés 2004.7.1-jétől
  (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Románia | 09.4753 | 0201
  0202 | Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | Vámmentes | 4 000 | 0 |
| 09.4765 | 0206 10 95 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, frissen vagy hűtve | Vámmentes | 100 | 0 |
| 0206 29 91 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, fagyasztva |
| 0210 20 | Szarvasmarhafélék húsa, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 51 | Szarvasmarhafélék sovány és zsíros dagadója |
| 09.4768 | 1602 50 | Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége | Vámmentes | 500 | 0 |

Származási ország

Sorozatszám

KN-kód

Megnevezés

Alkalmazandó vámtétel

(az LKV százalékában)

Éves mennyiség 2003.7.1-jétől

(tonna)

Éves növekedés 2004.7.1-jétől

(tonna)

Románia

09.4753

0201

0202

Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

Vámmentes

4 000

0

09.4765

0206 10 95

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, frissen vagy hűtve

Vámmentes

100

0

0206 29 91

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadója, fagyasztva

0210 20

Szarvasmarhafélék húsa, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 51

Szarvasmarhafélék sovány és zsíros dagadója

09.4768

1602 50

Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége

Vámmentes

500

0

| Származási ország | Sorozatszám | KN-kód | Megnevezés | Alkalmazandó vámtétel
  (az LKV százalékában) | Éves mennyiség 2005.7.1-jétől
  (tonna) | Éves növekedés 2006.7.1-jétől
  tonna |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgária | 09.4651 | 0201
  0202 | Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | Vámmentes | 2 500 | 0 |
| 09.4784 | 1602 50 | Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége | Vámmentes | 660 | 60 |

Származási ország

Sorozatszám

KN-kód

Megnevezés

Alkalmazandó vámtétel

(az LKV százalékában)

Éves mennyiség 2005.7.1-jétől

(tonna)

Éves növekedés 2006.7.1-jétől

tonna

Bulgária

09.4651

0201

0202

Szarvasmarhafélék húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

Vámmentes

2 500

0

09.4784

1602 50

Szarvasmarhafélék elkészített vagy konzervált húsa, vágási mellékterméke és belsősége

Vámmentes

660

60

II. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

Image

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/51

---

A BIZOTTSÁG 1221/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 15-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden egyes szóban forgó alaptermék 100 kg-jára minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére.

| (5) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően a rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően a rendelet I. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban alkalmazandó termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.

| (6) | Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek.

| (7) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(7)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglakozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében feltüntetett, illetve az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében foglalt termékek tekintetében a jelen melléklet szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

(3)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre 2005. július 29-től vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| ex 0402 10 19 | Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2): | | |
| a) | 3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

ex 0402 10 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2):

a)

3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor

—

—

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

12,00

12,00

ex 0402 21 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint a 26 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 3):

| a) | A 2571/97/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 2571/97/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

20,29

20,29

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

52,10

52,10

ex 0405 10

Súly szerint 82 % (PG 6) zsírtartalmú vaj:

| a) | A 2571/97/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 2571/97/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

36,00

36,00

| b) | 2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor

99,25

99,25

| c) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

c)

Egyéb termékek kivitelekor

92,00

92,00

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/54

---

A BIZOTTSÁG 1222/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1584/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2005. július 29-től alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa | | |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,907 | 2,907 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,781 | 1,781 |
| – – egyéb esetekben | 3,807 | 3,807 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,955 | 1,955 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,336 | 1,336 |
| – – egyéb esetekben | 2,855 | 2,855 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,781 | 1,781 |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 3,807 | 3,807 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez | | |
| – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 2,340 | 2,423 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,781 | 1,781 |
| – egyéb esetekben | 3,807 | 3,807 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva

– keményítő:

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,907

2,907

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,781

1,781

– – egyéb esetekben

3,807

3,807

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,955

1,955

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,336

1,336

– – egyéb esetekben

2,855

2,855

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,781

1,781

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

3,807

3,807

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez

– amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

2,340

2,423

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,781

1,781

– egyéb esetekben

3,807

3,807

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jén kezdődő hatállyal nem kell alkalmazni Bulgáriába irányuló export esetén, és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jén kezdődő hatállyal a Svájci Államszövetségbe vagy a Liechtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben alaptermék, illetve megfeleltetett termékek feldolgozásával előállított mezőgazdasági termékekről van szó, az 1043/2005/EK bizottsági rendelet V. mellékletében meghatározott együtthatók alkalmazandók.

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében említett termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.)

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/58

---

A BIZOTTSÁG 1223/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes termékekre vonatkozó visszatérítési ráta rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazati piac közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének a) pontjára és (15) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EGK rendelet 27. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a), c), d), f), g) és h) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet V. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EGK rendelet 27. cikkének (1) és (2) bekezdése előírja, hogy az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a), c), d), f), g) és h) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség az esetben fedezhető export-visszatérítésből, ha ezeket a termékeket e rendelet V. mellékletében felsorolt áruk formájában exportálják.

| (2) | A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1260/2001/EK rendelet V. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, áru formában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer és az ezen visszatérítések összegének rögzítési feltételei tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1260/2001/EK rendelet V. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre minden hónapban 100 kg-onként rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre. |
| --- | --- |

(4)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy egy bizonyos terméket tartalmazó árura vonatkozó export-visszatérítés nem haladhatja meg az abban az esetben alkalmazandó visszatérítést, ha a termék további feldolgozás nélkül kerül kivitelre.

| (5) | Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható. |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben rögzített visszatérítéseket előre meg lehet állapítani, mivel a piac helyzete az elkövetkezendő pár hónapban pillanatnyilag nem meghatározható.

| (6) | A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

A vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek a magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével, tekintettel azokra a visszatérítésekre, amelyek a Szerződés I. melléklete által nem szabályozott, mezőgazdasági termékeket tartalmazó áruk kivitelére nyújthatók. Ezért ilyen helyzetben szükség van óvintézkedésekre, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráta rögzítése a visszatérítések előzetes megállapítására módot ad ezeknek az eltérő céloknak a teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1260/2001/EK rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdésében feltüntetett, illetve az 1260/2001/EK rendelet V. mellékletében felsorolt, áru formában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták ennek a rendeletnek a melléklete szerint kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéröl

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A 987/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 167., 2005.6.29., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o.

2

---

MELLÉKLET

a cukorágazatba tartozó, a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes termékekre 2005. július 29-i vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban |
| --- | --- | --- |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1701 99 10 | fehér cukor | 35,31 | 35,31 |

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta EUR/100 kg-ban

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1701 99 10

fehér cukor

35,31

35,31

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/60

---

A BIZOTTSÁG 1224/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:






  — | az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:

—

az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben,

| — | az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek, |
| --- | --- |

—

az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek,

| — | a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon, |
| --- | --- |

—

a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon,

| — | a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok, |
| --- | --- |

—

a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok,

| — | a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon, |
| --- | --- |

—

a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon,

| — | a javasolt exportok gazdasági vonzata. |
| --- | --- |

—

a javasolt exportok gazdasági vonzata.

| (3) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:






  a) | a harmadik országok piaci árai; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:

a)

a harmadik országok piaci árai;

| b) | a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban;

| c) | az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

c)

az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat;

| d) | a közösségi határparitásos kínálati árak. |
| --- | --- |

d)

a közösségi határparitásos kínálati árak.

| (4) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint. |
| --- | --- |

(4)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint.

| (5) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is. |
| --- | --- |

(5)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is.

| (6) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült. |
| --- | --- |

(6)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült.

| (7) | A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében. |
| --- | --- |

(7)

A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében.

| (8) | Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe. |
| --- | --- |

(8)

Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe.

| (9) | Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát. |
| --- | --- |

(9)

Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát.

| (10) | A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében említett, feldolgozás nélkül exportált termékekre járó export-visszatérítések a mellékletben kerültek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb a 558/2005/EK rendelettel (HL L 94., 2004.4.13., 22. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 91., 1984.4.1., 71. o. A legutóbb a 222/88/EGK bizottsági rendelettel (HL L 28., 1988.2.1., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a tejre és tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2005. július 28-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  L01 | Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok. |
| L02 | Andorra és Gibraltár. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland. |
| L04 | Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

L01

Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok.

L02

Andorra és Gibraltár.

L03

Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland.

L04

Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/68

---

A BIZOTTSÁG 1225/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. július 26-án záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. július 26-án záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2005. július 26-án záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 2250/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege |
| Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett célállomású export esetén | Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 98,00 |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 100,50 | 100,50 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,00 | 122,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege

Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett célállomású export esetén

Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

—

98,00

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

100,50

100,50

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

120,00

122,00

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/70

---

A BIZOTTSÁG 1226/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. július 26-án záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. július 26-án záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2005. július 26-án záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 15,00 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. A 2250/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

3

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/71

---

A BIZOTTSÁG 1227/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a cukorágazatban 2005. július 29-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A cukorágazatban a melasz behozatalára vonatkozó végrehajtási rendelkezések megállapításáról és a 785/68/EGK rendelet (2) módosításáról szóló, 1995. június 23-i 1422/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a melasznak a 785/68/EGK bizottsági rendeletnek megfelelően megállapított CIF-importára „irányadó árnak” minősül. Ezt az árat a 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A cukorágazatban a melasz behozatalára vonatkozó végrehajtási rendelkezések megállapításáról és a 785/68/EGK rendelet (2) módosításáról szóló, 1995. június 23-i 1422/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a melasznak a 785/68/EGK bizottsági rendeletnek megfelelően megállapított CIF-importára „irányadó árnak” minősül. Ezt az árat a 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre kell megállapítani.

| (2) | Az irányadó árak meghatározásakor figyelembe kell venni a 785/68/EGK rendelet 3. cikkében meghatározott minden információt, kivéve az említett rendelet 4. cikkében meghatározott esetekben, valamint adott esetben a rögzítés a 785/68/EGK rendelet 7. cikkében meghatározott módszer alapján történhet. |
| --- | --- |

(2)

Az irányadó árak meghatározásakor figyelembe kell venni a 785/68/EGK rendelet 3. cikkében meghatározott minden információt, kivéve az említett rendelet 4. cikkében meghatározott esetekben, valamint adott esetben a rögzítés a 785/68/EGK rendelet 7. cikkében meghatározott módszer alapján történhet.

| (3) | A nem szabványminőségre vonatkozó árkiigazítás esetén a kínált melasz minőségétől függően a 785/68/EGK rendelet 6. cikke alapján növelni vagy csökkenteni kell az árakat. |
| --- | --- |

(3)

A nem szabványminőségre vonatkozó árkiigazítás esetén a kínált melasz minőségétől függően a 785/68/EGK rendelet 6. cikke alapján növelni vagy csökkenteni kell az árakat.

| (4) | Amennyiben eltérés van az adott termék küszöbára és irányadó ára között, kiegészítő importvámot kell meghatározni az 1422/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint. Amennyiben az importvámokat az 1422/95/EK rendelet 5. cikke értelmében felfüggesztik, e vámok egyedi összegét rögzíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben eltérés van az adott termék küszöbára és irányadó ára között, kiegészítő importvámot kell meghatározni az 1422/95/EK rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint. Amennyiben az importvámokat az 1422/95/EK rendelet 5. cikke értelmében felfüggesztik, e vámok egyedi összegét rögzíteni kell.

| (5) | Rögzíteni kell az érintett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat és kiegészítő vámokat, az 1422/95/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésével, valamint 3. cikke (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

Rögzíteni kell az érintett termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat és kiegészítő vámokat, az 1422/95/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésével, valamint 3. cikke (1) bekezdésével összhangban.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1422/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott termékek behozatalára alkalmazandó irányadó árakat és a kiegészítő vámokat a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK módosított rendelet (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.).

1

(2)  HL L 141., 1995.6.24., 12. o. A rendeletet legutóbb a 79/2003/EK rendelet módosította (HL L 13., 2003.1.18., 4. o.).

2

(3)  HL 145., 1968.6.27., 12. o. A legutóbb az 1422/95/EK rendelettel.

3

---

MELLÉKLET

A cukorágazatban 2005. július 29-i a melaszra alkalmazandó irányadó árak és kiegészítő importvámok

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege | Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkében említett felfüggesztés miatt az adott termék nettó 100 kg-jára alkalmazandó importvám összege (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,43 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 12,00 | — | 0 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkében említett felfüggesztés miatt az adott termék nettó 100 kg-jára alkalmazandó importvám összege (1)

1703 10 00 (2)

11,43

—

0

1703 90 00 (2)

12,00

—

0

---

(1)  Az 1422/95/EK rendelet 5. cikkével összhangban ez az összeg lép a közös vámtarifában e termékekre meghatározott vámtétel helyébe.

(2)  A módosított 785/68/EGK rendelet 1. cikkében meghatározott szabványminőségre vonatkozik.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/73

---

A BIZOTTSÁG 1228/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az 1260/2001/EK rendelet értelmében a feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának helyzetét és különösen az említett rendelet 28. cikkében felsorolt ár- és költségtényezőket. A fenti cikk szerint figyelembe kell venni a tervezett kivitelek gazdasági szempontját is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1260/2001/EK rendelet értelmében a feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált fehér cukor és nyerscukor után járó export-visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának helyzetét és különösen az említett rendelet 28. cikkében felsorolt ár- és költségtényezőket. A fenti cikk szerint figyelembe kell venni a tervezett kivitelek gazdasági szempontját is.

| (3) | A nyerscukorra vonatkozó visszatérítést a szabványminőségre kell megállapítani. E szabványminőséget az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének II. pontja határozza meg. Egyebekben ezt a visszatérítést az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani. A kandiscukor meghatározását az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A visszatérítés ilyen módon kiszámított összegét az ízesített vagy színezett cukor esetében e cukrok szacharóztartalmára kell alkalmazni, és azt a szacharóztartalom 1 %-ára vonatkoztatva kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

A nyerscukorra vonatkozó visszatérítést a szabványminőségre kell megállapítani. E szabványminőséget az 1260/2001/EK rendelet I. mellékletének II. pontja határozza meg. Egyebekben ezt a visszatérítést az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani. A kandiscukor meghatározását az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A visszatérítés ilyen módon kiszámított összegét az ízesített vagy színezett cukor esetében e cukrok szacharóztartalmára kell alkalmazni, és azt a szacharóztartalom 1 %-ára vonatkoztatva kell meghatározni.

| (4) | Különleges esetekben a visszatérítés összege más jogi aktusok útján is megállapítható. |
| --- | --- |

(4)

Különleges esetekben a visszatérítés összege más jogi aktusok útján is megállapítható.

| (5) | A visszatérítéseket kéthetente rögzítik. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítéseket kéthetente rögzítik. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható.

| (6) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke (5) bekezdésének első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(6)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke (5) bekezdésének első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik.

| (7) | A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001 eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösségnek ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jellegűnek tűnik. |
| --- | --- |

(7)

A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001 eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösségnek ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jellegűnek tűnik.

| (8) | A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés. |
| --- | --- |

(8)

A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés.

| (9) | Figyelembe véve e tényezőket, valamint a cukorpiac jelenlegi helyzetét, különösen a cukornak a közösségi és a világpiacon jegyzett árfolyamait és árait, a visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe véve e tényezőket, valamint a cukorpiac jelenlegi helyzetét, különösen a cukornak a közösségi és a világpiacon jegyzett árfolyamait és árait, a visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a) pontjában említett termékek feldolgozatlan és nem denaturált állapotban történő kivitelére nyújtható visszatérítéseket e rendelet melléklete állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 214., 1995.9.8., 16. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. JÚLIUS 29-i FELDOLGOZATLAN FEHÉRCUKOR ÉS NYERS CUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 32,48 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 35,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetési hely kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

32,48 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

35,31

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetési hely kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetési hely kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyers cukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyers cukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikk (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/75

---

A BIZOTTSÁG 1229/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a feldolgozatlan szirupokra és a cukorágazat egyes más, feldolgozatlan állapotban exportált termékeire vonatkozó export-visszatérítések meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 27. cikk (5) bekezdés 2. albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikk 1) bekezdés d) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi áraik közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke alapján az e rendelet 1. cikk 1) bekezdés d) pontjában említett termékek világpiaci árfolyamai vagy árai és a közösségi áraik közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke értelmében az 1260/2001/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek 100 kilogrammjára vetített export-visszatérítésnek meg kell egyeznie az alapösszeg és a szóban forgó termék szacharóz-tartalmának a szorzatával, mely utóbbi adott esetben növelendő a szacharózban kifejezett egyéb cukortartalommal. A szóban forgó termékre vonatkozó szacharóz-tartalmat a 2135/95/EK rendelet 3. cikke alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

Az export-visszatérítések cukorágazatban való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1995. szeptember 7-i 2135/95/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke értelmében az 1260/2001/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek 100 kilogrammjára vetített export-visszatérítésnek meg kell egyeznie az alapösszeg és a szóban forgó termék szacharóz-tartalmának a szorzatával, mely utóbbi adott esetben növelendő a szacharózban kifejezett egyéb cukortartalommal. A szóban forgó termékre vonatkozó szacharóz-tartalmat a 2135/95/EK rendelet 3. cikke alapján határozzák meg.

| (3) | Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikk (3) bekezdése értelmében a feldolgozatlanul exportált szorbóz esetében a visszatérítés alapösszege egyenlő a visszatérítés alapösszegének a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, az ezen utóbbi rendelet mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó hatályos termelési visszatérítés egy századával csökkentett összegével. |
| --- | --- |

(3)

Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikk (3) bekezdése értelmében a feldolgozatlanul exportált szorbóz esetében a visszatérítés alapösszege egyenlő a visszatérítés alapösszegének a vegyiparban használt egyes cukortermékekre nyújtott termelési visszatérítések tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. június 27-i 1265/2001/EK bizottsági rendelet (3) által meghatározott, az ezen utóbbi rendelet mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó hatályos termelési visszatérítés egy századával csökkentett összegével.

| (4) | Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdése értelmében az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt egyéb, feldolgozás nélkül exportált termékek esetében a visszatérítés alapösszege megegyezik egy, az alábbiak figyelembevételével megállapított összeg egy századával: egyrészt a fehércukornak a Közösség nem deficites területeire vonatkozó, arra a hónapra érvényes intervenciós ára, amelyre az alapösszeget rögzítik, valamint a fehércukor világpiaci árfolyamai illetve árai közötti különbség, másrészt a közösségi alaptermékek harmadik országokba exportálandó feldolgozott áruk gyártása során történő felhasználása, valamint az aktív feldolgozási eljárásra vonatkozó megállapodások keretében behozott harmadik országbeli termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége. |
| --- | --- |

(4)

Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikk (1) bekezdése értelmében az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt egyéb, feldolgozás nélkül exportált termékek esetében a visszatérítés alapösszege megegyezik egy, az alábbiak figyelembevételével megállapított összeg egy századával: egyrészt a fehércukornak a Közösség nem deficites területeire vonatkozó, arra a hónapra érvényes intervenciós ára, amelyre az alapösszeget rögzítik, valamint a fehércukor világpiaci árfolyamai illetve árai közötti különbség, másrészt a közösségi alaptermékek harmadik országokba exportálandó feldolgozott áruk gyártása során történő felhasználása, valamint az aktív feldolgozási eljárásra vonatkozó megállapodások keretében behozott harmadik országbeli termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége.

| (5) | Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikkének (4) bekezdése értelmében a visszatérítés alapösszegének alkalmazása korlátozható csupán egyes termékekre az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek közül. |
| --- | --- |

(5)

Az 1260/2001/EK rendelet 30. cikkének (4) bekezdése értelmében a visszatérítés alapösszegének alkalmazása korlátozható csupán egyes termékekre az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek közül.

| (6) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés f), g) és h) pontjában felsorolt, feldolgozatlan állapotban exportált termékek kivitelére visszatérítés nyújtható. A visszatérítés mértékét a szárazanyag-tartalom 100 kilogrammjára vetítve kell meghatározni, figyelembe véve különösen az 1702 30 91 KN-kód alá tartozó termékek kivitelére alkalmazandó visszatérítést, az 1260/2001/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek kivitelére alkalmazandó visszatérítést, valamint a tervezett export gazdasági vonatkozásait. Az említett (1) bekezdés f) és g) pontjában felsorolt termékek esetében csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek eleget tesznek a 2135/95/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételeknek; a h) pontban felsorolt termékek esetében pedig csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek megfelelnek a 2135/95/EK rendelet 6. cikkében előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikke értelmében az említett rendelet 1. cikk (1) bekezdés f), g) és h) pontjában felsorolt, feldolgozatlan állapotban exportált termékek kivitelére visszatérítés nyújtható. A visszatérítés mértékét a szárazanyag-tartalom 100 kilogrammjára vetítve kell meghatározni, figyelembe véve különösen az 1702 30 91 KN-kód alá tartozó termékek kivitelére alkalmazandó visszatérítést, az 1260/2001/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pontjában felsorolt termékek kivitelére alkalmazandó visszatérítést, valamint a tervezett export gazdasági vonatkozásait. Az említett (1) bekezdés f) és g) pontjában felsorolt termékek esetében csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek eleget tesznek a 2135/95/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételeknek; a h) pontban felsorolt termékek esetében pedig csak azokra a termékekre nyújtható visszatérítés, amelyek megfelelnek a 2135/95/EK rendelet 6. cikkében előírt feltételeknek.

| (7) | A fent említett visszatérítéseket havonta kell rögzíteni. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A fent említett visszatérítéseket havonta kell rögzíteni. A visszatérítés a közbenső időszakban módosítható.

| (8) | Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikk (5) bekezdés első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet, vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(8)

Az 1260/2001/EK rendelet 27. cikk (5) bekezdés első albekezdése szerint az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékekre nyújtott visszatérítés a rendeltetési hely függvényében változhat, amennyiben ezt a világpiaci helyzet, vagy egyes piacok különleges igényei szükségessé teszik.

| (9) | A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001. eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösség ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jelleget mutat. |
| --- | --- |

(9)

A cukor nyugat-balkáni országokból érkező kedvezményes importjának 2001. eleje óta tapasztalható jelentős és gyors megnövekedése, valamint a Közösség ezen országokba irányuló cukorexportja erőteljesen mesterséges jelleget mutat.

| (10) | A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés. |
| --- | --- |

(10)

A cukorágazat export-visszatérítésben részesült termékeinek a Közösségbe történő újbóli behozatalával kapcsolatos visszaélések elkerülése végett a nyugat-balkáni országok tekintetében az e rendeletben említett termékekre nem állapítandó meg visszatérítés.

| (11) | Figyelembe véve ezeket a tényezőket, a szóban forgó termékek után járó visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni. |
| --- | --- |

(11)

Figyelembe véve ezeket a tényezőket, a szóban forgó termékek után járó visszatérítéseket a megfelelő összegekben kell meghatározni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdésének d), f), g) és h) pontjaiban említett termékek feldolgozatlan állapotban való kivitelére nyújtható visszatérítéseket a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb az 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 214., 1995.9.8., 16. o.

2

(3)  HL L 178., 2001.6.30., 63. o.

3

---

MELLÉKLET

A FELDOLGOZATLAN SZIRUPOKRA ÉS A CUKORÁGAZAT EGYES MÁS, FELDOLGOZATLAN ÁLLAPOTBAN EXPORTÁLT TERMÉKEIRE 2005. JÚLIUS 29-TŐL (1) VONATKOZÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 35,31 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 35,31 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 67,08 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 35,31 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg szárazanyag-tartalom | 35,31 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3531 (4) |
| NB: A termékkódokat és az „A” sorozatú rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK bizottsági rendelet rögzíti (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A numerikus rendeltetési helykódokat az 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28, 11. o.).
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve Koszovót az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában történő meghatározása alapján) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

35,31 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

35,31 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

67,08 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

35,31 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg szárazanyag-tartalom

35,31 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3531 (4)

NB: A termékkódokat és az „A” sorozatú rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK bizottsági rendelet rögzíti (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A numerikus rendeltetési helykódokat az 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28, 11. o.).

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve Koszovót az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában történő meghatározása alapján) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Kizárólag a 2135/95/EK rendelet 5. cikkében említett termékekre alkalmazandó.

(3)  Kizárólag a 2135/95/EK rendelet 6. cikkében említett termékekre alkalmazandó.

(4)  Az alapösszeg nem alkalmazandó a 85 %-nál alacsonyabb tisztasági fokú szirupok esetén (2135/95/EK rendelet). A szacharóztartalmat a 2135/95/EK rendelet 3. cikke alapján határozzák meg.

(5)  Az összeg nem alkalmazandó a 3513/92/EGK rendelet mellékletének 2. pontjában meghatározott termékre (HL L 355., 1992.12.5., 12. o.).

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/78

---

A BIZOTTSÁG 1230/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1327/2004/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 33. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/2005-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2004. július 19-i 1327/2004/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/2005-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2004. július 19-i 1327/2004/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1327/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1327/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1327/2004/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 33. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 39,870 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 246., 2004.7.20., 23. o. Az 1685/2004/EK rendelettel (HL L 303., 2004.9.30., 21. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/79

---

A BIZOTTSÁG 1231/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 1. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1138/2005/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 1. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 41,620 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 185., 2005.7.15., 3. o.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/80

---

A BIZOTTSÁG 1232/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a kukoricára a 868/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikk (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 868/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 868/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 868/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. július 22. és 28. között benyújtott ajánlatok tekintetében a kukoricára adható maximális behozatali vámkedvezmény 20,99 EUR/t-ban került rögzítésre, 150 t-ban maximált globális mennyiségre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 145., 2005.6.9., 18. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/81

---

A BIZOTTSÁG 1233/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. július 22. és július 28. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 4,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/82

---

A BIZOTTSÁG 1234/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak.

| (2) | A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal. |
| --- | --- |

(2)

A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal.

| (3) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott termelési visszatérítés:

| a) | 18,08 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva; |
| --- | --- |

a)

18,08 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva;

| b) | 26,45 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva. |
| --- | --- |

b)

26,45 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/83

---

A BIZOTTSÁG 1235/2005/EK RENDELETE

(2005. július 28.)

az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. július 22. és 28. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1058/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az árpa maximális export-visszatérítése 0,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/84 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/84

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 20.)

az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak a közösségi finanszírozásból való kizárásáról

(az értesítés a C(2005) 2756. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, francia, görög, holland, olasz, portugál és spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/579/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1970. április 21-i 729/70/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

az Alap bizottságával folytatott tárgyalásokat követően,

mivel:

| (1) | A 729/70/EGK rendelet 5. cikke és az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke, valamint a 729/70/EGK tanácsi rendeletnek az EMOGA Garanciarészlege számlaelszámolási eljárása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 7-i 1663/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a Bizottságnak kötelessége elvégezni a megfelelő vizsgálatokat, közölni a tagállamokkal a vizsgálatok eredményeit, tudomásul venni a tagállamok észrevételeit, az érintett tagállamokkal való megállapodás céljából kétoldalú megbeszéléseket kezdeményezni, valamint – az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege számlaelszámolásával összefüggő egyeztetési eljárás kialakításáról szóló, 1994. július 1-jei 94/442/EK bizottsági határozatra (4) hivatkozva – következtetéseit hivatalosan közölni e tagállamokkal. |
| --- | --- |

(1)

A 729/70/EGK rendelet 5. cikke és az 1258/1999/EK rendelet 7. cikke, valamint a 729/70/EGK tanácsi rendeletnek az EMOGA Garanciarészlege számlaelszámolási eljárása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 7-i 1663/95/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a Bizottságnak kötelessége elvégezni a megfelelő vizsgálatokat, közölni a tagállamokkal a vizsgálatok eredményeit, tudomásul venni a tagállamok észrevételeit, az érintett tagállamokkal való megállapodás céljából kétoldalú megbeszéléseket kezdeményezni, valamint – az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege számlaelszámolásával összefüggő egyeztetési eljárás kialakításáról szóló, 1994. július 1-jei 94/442/EK bizottsági határozatra (4) hivatkozva – következtetéseit hivatalosan közölni e tagállamokkal.

| (2) | A tagállamok kérhették egyeztetési eljárás indítását. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és a Bizottság megvizsgálta az ezen eljárásról szóló jelentést. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok kérhették egyeztetési eljárás indítását. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és a Bizottság megvizsgálta az ezen eljárásról szóló jelentést.

| (3) | A 729/70/EGK rendelet 2. és 3. cikke, valamint az 1258/1999/EK rendelet 2. cikke előírja, hogy a harmadik országokba történő exportra kifizetett visszatérítések és a mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intervenciók közül kizárólag azokat szabad finanszírozni, amelyeket a mezőgazdasági piacok közös szervezése keretében a közösségi szabályoknak megfelelően ítéltek oda, illetve kezdeményeztek. |
| --- | --- |

(3)

A 729/70/EGK rendelet 2. és 3. cikke, valamint az 1258/1999/EK rendelet 2. cikke előírja, hogy a harmadik országokba történő exportra kifizetett visszatérítések és a mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intervenciók közül kizárólag azokat szabad finanszírozni, amelyeket a mezőgazdasági piacok közös szervezése keretében a közösségi szabályoknak megfelelően ítéltek oda, illetve kezdeményeztek.

| (4) | Az elvégzett vizsgálatok, a kétoldalú megbeszélések és az egyeztetési eljárások kimutatták, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem felel meg ezeknek a feltételeknek, így tehát az EMOGA Garanciarészlege nem finanszírozhatja őket. |
| --- | --- |

(4)

Az elvégzett vizsgálatok, a kétoldalú megbeszélések és az egyeztetési eljárások kimutatták, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem felel meg ezeknek a feltételeknek, így tehát az EMOGA Garanciarészlege nem finanszírozhatja őket.

| (5) | Fel kell sorolni az EMOGA Garanciarészlege terhére nem írható összegeket; nem számítva az olyan kifizetéseket, amelyeket több mint huszonnégy hónappal azelőtt teljesítettek, hogy a Bizottság a tagállamokkal írásban közölte a vizsgálatok eredményeit. |
| --- | --- |

(5)

Fel kell sorolni az EMOGA Garanciarészlege terhére nem írható összegeket; nem számítva az olyan kifizetéseket, amelyeket több mint huszonnégy hónappal azelőtt teljesítettek, hogy a Bizottság a tagállamokkal írásban közölte a vizsgálatok eredményeit.

| (6) | Az e határozatban érintett esetekben a közösségi szabályoknak való megfelelés hiánya miatt kizárandó összegek becslését a Bizottság egy összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal. |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban érintett esetekben a közösségi szabályoknak való megfelelés hiánya miatt kizárandó összegek becslését a Bizottság egy összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal.

| (7) | E rendelet nem sérti a Bizottság jogát, hogy érvényesítse azokat a pénzügyi következményeket, amelyek a 2005. április 15-én folyamatban levő és e határozat tárgykörébe tartozó ügyekben születendő bírósági ítéletekből erednének, |
| --- | --- |

(7)

E rendelet nem sérti a Bizottság jogát, hogy érvényesítse azokat a pénzügyi következményeket, amelyek a 2005. április 15-én folyamatban levő és e határozat tárgykörébe tartozó ügyekben születendő bírósági ítéletekből erednének,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok elismert kifizető ügynökségeinek az EMOGA Garanciarészlege terhére bejelentett azon kiadásait, amelyek a mellékletben szerepelnek, kizárják a közösségi finanszírozásból, mivel nem felelnek meg a közösségi szabályoknak.

2. cikk

Ennek a rendeletnek a Belga Királyság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Portugál Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 94., 1970.4.28., 13. o. A legutóbb az 1287/95/EK rendelettel (HL L 125., 1995.6.8., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

2

(3)  HL L 158., 1995.7.8., 6. o. A legutóbb a 465/2005/EK rendelettel (HL L 77., 2005.3.23., 6. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 182., 1994.7.16., 45. o. A legutóbb a 2001/535/EK határozattal (HL L 193., 2001.7.17., 25. o.) módosított határozat.

4

---

MELLÉKLET

Összes korrekció

| Ágazat | Tagállam | Költségvetési jogcím | Indoklás | Pénznem | A finanszírozásból kizárandó kiadások | Már megtörtént levonások | E határozat pénzügyi hatása | Pénzügyi év |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export-visszatérítés | BE | 2310, 301, 30, 110, 200 | 5 %-os átalánykorrekció – kulcsfontosságú ellenőrzés nem megfelelő végrehajtása (áruellenőrzés) | EUR | – 225 713,07 | 0,00 | – 225 713,07 | 2000–2001 |
| Pénzügyi ellenőrzés | BE | 1800 | Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása. | EUR | – 9 128,82 | – 17 989,43 | 8 860,61 | 2003 |
| | BE összesen | | | | – 234 841,89 | – 17 989,43 | – 216 852,46 | |
| Gyümölcs és zöldség | EL | 1512 | Korrekció a fizetési határidők be nem tartása miatt | EUR | – 30 662,52 | 0,00 | – 30 662,52 | 2002 |
| Intervenciós raktározás | EL | 3230, 3231 | Korrekció a fizetési határidők be nem tartása miatt, 5 %-os átalánykorrekció – a támogatási kérelmek (burgonyatermesztési támogatás) eltúlzott nyilatkozatai miatti szankciók kirovásának elmulasztása, 5 %-os átalánykorrekció – nem kielégítő ellenőrzési jelentések (szőlőültetvények támogatása) | EUR | – 3 105 400,72 | 0,00 | – 3 105 400,72 | 2000–2002 |
| Dohány | EL | 1710 | 5 %-os átalánykorrekció – mulasztások a kulcsfontosságú ellenőrzések és a kiegészítő ellenőrzések tekintetében | EUR | – 23 975 602,85 | 0,00 | – 23 975 602,85 | 2000–2003 |
| Állattartási támogatás | EL | 2220, 2221, 2222 | 10 %-os átalánykorrekció – hosszan tartó és visszatérő hiányosságok az ellenőrzési rendszerben | EUR | – 38 550 236,16 | 0,00 | – 38 550 236,16 | 2002–2003 |
| Szántóföldi növények | EL | különböző jogcímek | A Bíróságnak a C-300/02. sz. ügyben hozott ítélete nyomán a 2002/524/EK bizottsági határozat megsemmisítését követő visszatérítés | EUR | 40 721 931,00 | 0,00 | 40 721 931,00 | 1996, 1997, 1999 |
| Pénzügyi ellenőrzés | EL | 1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása | EUR | – 7 452 063,34 | – 7 452 063,34 | 0,00 | 2002 |
| | EL összesen | | | | – 32 392 034,59 | – 7 452 063,34 | – 24 939 971,25 | |
| Gyümölcs és zöldség | ES | 1507 | 10 %-os átalánykorrekció – a fizetési határidők be nem tartása és az ellenőrzések egyéb hiányosságai | EUR | – 16 992 532,63 | 0,00 | – 16 992 532,63 | 2001–2002 |
| Intervenciós raktározás | ES | 3221 | 5 %-os átalánykorrekció – súlyos hiányosságok a kulcsfontosságú ellenőrzések hatékonyságát illetően | EUR | – 286 402,94 | 0,00 | – 286 402,94 | 2000–2002 |
| Pénzügyi ellenőrzés | ES | 1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320 | Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása | EUR | – 13 212 853,30 | – 18 813 333,12 | 5 600 479,82 | 2003 |
| | ES összesen | | | | – 30 491 788,87 | – 18 813 333,12 | – 11 678 455,75 | |
| Gyümölcs és zöldség | FR | 1502, 1512 | Korrekció a fizetési határidők be nem tartása és az operatív programok szerinti támogatások csökkentésének elmulasztása (az egyenleg vonatkozásában a meghatározott időpont után benyújtott kérelmek) miatt | EUR | – 438 755,08 | 0,00 | – 438 755,08 | 2002 |
| Tej | FR | 3120 | Korrekció a fizetési határidők be nem tartása és az iskolatej támogatási programja keretében támogatásra nem jogosult szabadtéri központok számára történt kifizetések miatt | EUR | – 1 704 065,71 | 0,00 | – 1 704 065,71 | 2001–2003 |
| Bor | FR | 1650 | 10 %-os egyedi korrekció; az a területrész, amelyet átalakítottak vagy amelyen vetést váltottak és a 10 %-os határt meghaladó kiadások nem jogosultak az új ültetvények jogainak felhasználására | EUR | – 14 521 216,85 | 0,00 | – 14 521 216,85 | 2001–2003 |
| Vidékfejlesztés | FR | 4092 | A francia hatóságok által 2001-ben kamattámogatásra kétszer kért összeg visszakövetelése | EUR | – 18 443 923,00 | 0,00 | – 18 443 923,00 | 2001 |
| Pénzügyi ellenőrzés | FR | 1590 | Pénzügyi korrekció – a 2002-es elszámolások igazolása | EUR | 1 540 669,82 | 0,00 | 1 540 669,82 | 2002 |
| | FR összesen | | | | – 33 567 290,82 | 0,00 | – 33 567 290,82 | |
| Dohány | IT | 1710 | 5 %-os átalánykorrekció – mulasztások a kulcsfontosságú ellenőrzések vonatkozásában | EUR | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | 2001–2002 |
| | IT összesen | | | | – 16 568 665,50 | 0,00 | – 16 568 665,50 | |
| Intervenciós raktározás | PT | 3211 | 5 %-os átalánykorrekció – mulasztások az ellenőrzések és az ellenőrzési jelentések vonatkozásában (burgonyatermesztési támogatás) és hiányosságok a 3. cikk (6) bekezdésében előírt szankciók alkalmazási eljárásában (a tejelőtehén-állomány tartásának támogatása) | EUR | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | 2000–2002 |
| | PT összesen | | | | – 1 174 131,43 | 0,00 | – 1 174 131,43 | |
| Állattartási támogatások | UK | 2125 | A 2005/354/EK bizottsági határozatba foglalt pénzügyi korrekció helyesbítése | GBP | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | 2001–2002 |
| | UK összesen | | | | 499 443,63 | 0,00 | 499 443,63 | |

Ágazat

Tagállam

Költségvetési jogcím

Indoklás

Pénznem

A finanszírozásból kizárandó kiadások

Már megtörtént levonások

E határozat pénzügyi hatása

Pénzügyi év

Export-visszatérítés

BE

2310, 301, 30, 110, 200

5 %-os átalánykorrekció – kulcsfontosságú ellenőrzés nem megfelelő végrehajtása (áruellenőrzés)

EUR

– 225 713,07

0,00

– 225 713,07

2000–2001

Pénzügyi ellenőrzés

BE

1800

Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása.

EUR

– 9 128,82

– 17 989,43

8 860,61

2003

BE összesen

– 234 841,89

– 17 989,43

– 216 852,46

Gyümölcs és zöldség

EL

1512

Korrekció a fizetési határidők be nem tartása miatt

EUR

– 30 662,52

0,00

– 30 662,52

2002

Intervenciós raktározás

EL

3230, 3231

Korrekció a fizetési határidők be nem tartása miatt, 5 %-os átalánykorrekció – a támogatási kérelmek (burgonyatermesztési támogatás) eltúlzott nyilatkozatai miatti szankciók kirovásának elmulasztása, 5 %-os átalánykorrekció – nem kielégítő ellenőrzési jelentések (szőlőültetvények támogatása)

EUR

– 3 105 400,72

0,00

– 3 105 400,72

2000–2002

Dohány

EL

1710

5 %-os átalánykorrekció – mulasztások a kulcsfontosságú ellenőrzések és a kiegészítő ellenőrzések tekintetében

EUR

– 23 975 602,85

0,00

– 23 975 602,85

2000–2003

Állattartási támogatás

EL

2220, 2221, 2222

10 %-os átalánykorrekció – hosszan tartó és visszatérő hiányosságok az ellenőrzési rendszerben

EUR

– 38 550 236,16

0,00

– 38 550 236,16

2002–2003

Szántóföldi növények

EL

különböző jogcímek

A Bíróságnak a C-300/02. sz. ügyben hozott ítélete nyomán a 2002/524/EK bizottsági határozat megsemmisítését követő visszatérítés

EUR

40 721 931,00

0,00

40 721 931,00

1996, 1997, 1999

Pénzügyi ellenőrzés

EL

1043, 1050, 1051, 1053, 1056, 2120, 2122, 2124, 2125, 2128

Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása

EUR

– 7 452 063,34

– 7 452 063,34

0,00

2002

EL összesen

– 32 392 034,59

– 7 452 063,34

– 24 939 971,25

Gyümölcs és zöldség

ES

1507

10 %-os átalánykorrekció – a fizetési határidők be nem tartása és az ellenőrzések egyéb hiányosságai

EUR

– 16 992 532,63

0,00

– 16 992 532,63

2001–2002

Intervenciós raktározás

ES

3221

5 %-os átalánykorrekció – súlyos hiányosságok a kulcsfontosságú ellenőrzések hatékonyságát illetően

EUR

– 286 402,94

0,00

– 286 402,94

2000–2002

Pénzügyi ellenőrzés

ES

1049, 1053, 1055, 1060, 1210, 1400, 1402, 1502, 1511, 1515, 1858, 2124, 2125, 2128, 2320

Korrekció – az 1258/99/EK rendelet alkalmazása – fizetési határidők be nem tartása

EUR

– 13 212 853,30

– 18 813 333,12

5 600 479,82

2003

ES összesen

– 30 491 788,87

– 18 813 333,12

– 11 678 455,75

Gyümölcs és zöldség

FR

1502, 1512

Korrekció a fizetési határidők be nem tartása és az operatív programok szerinti támogatások csökkentésének elmulasztása (az egyenleg vonatkozásában a meghatározott időpont után benyújtott kérelmek) miatt

EUR

– 438 755,08

0,00

– 438 755,08

2002

Tej

FR

3120

Korrekció a fizetési határidők be nem tartása és az iskolatej támogatási programja keretében támogatásra nem jogosult szabadtéri központok számára történt kifizetések miatt

EUR

– 1 704 065,71

0,00

– 1 704 065,71

2001–2003

Bor

FR

1650

10 %-os egyedi korrekció; az a területrész, amelyet átalakítottak vagy amelyen vetést váltottak és a 10 %-os határt meghaladó kiadások nem jogosultak az új ültetvények jogainak felhasználására

EUR

– 14 521 216,85

0,00

– 14 521 216,85

2001–2003

Vidékfejlesztés

FR

4092

A francia hatóságok által 2001-ben kamattámogatásra kétszer kért összeg visszakövetelése

EUR

– 18 443 923,00

0,00

– 18 443 923,00

2001

Pénzügyi ellenőrzés

FR

1590

Pénzügyi korrekció – a 2002-es elszámolások igazolása

EUR

1 540 669,82

0,00

1 540 669,82

2002

FR összesen

– 33 567 290,82

0,00

– 33 567 290,82

Dohány

IT

1710

5 %-os átalánykorrekció – mulasztások a kulcsfontosságú ellenőrzések vonatkozásában

EUR

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

2001–2002

IT összesen

– 16 568 665,50

0,00

– 16 568 665,50

Intervenciós raktározás

PT

3211

5 %-os átalánykorrekció – mulasztások az ellenőrzések és az ellenőrzési jelentések vonatkozásában (burgonyatermesztési támogatás) és hiányosságok a 3. cikk (6) bekezdésében előírt szankciók alkalmazási eljárásában (a tejelőtehén-állomány tartásának támogatása)

EUR

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

2000–2002

PT összesen

– 1 174 131,43

0,00

– 1 174 131,43

Állattartási támogatások

UK

2125

A 2005/354/EK bizottsági határozatba foglalt pénzügyi korrekció helyesbítése

GBP

499 443,63

0,00

499 443,63

2001–2002

UK összesen

499 443,63

0,00

499 443,63

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/89

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 25.)

a Betainnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának megtagadásáról

(az értesítés a C(2005) 2770. számú dokumentummal történt)

(Csak a finn és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2005/580/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | 2003. január 24-én a Finnfeeds Finland Ltd. kérte Finnország illetékes hatóságainál a betain új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezését. |
| --- | --- |

(1)

2003. január 24-én a Finnfeeds Finland Ltd. kérte Finnország illetékes hatóságainál a betain új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezését.

| (2) | 2003. július 3-án Finnország illetékes hatóságai közzétették előzetes értékelő jelentésüket. |
| --- | --- |

(2)

2003. július 3-án Finnország illetékes hatóságai közzétették előzetes értékelő jelentésüket.

| (3) | Előzetes értékelő jelentésükben a finnországi illetékes hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a betain forgalomba hozható. |
| --- | --- |

(3)

Előzetes értékelő jelentésükben a finnországi illetékes hatóságok arra a következtetésre jutottak, hogy a betain forgalomba hozható.

| (4) | A Bizottság 2003. augusztus 18-án minden tagállamnak továbbította az előzetes értékelő jelentést. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2003. augusztus 18-án minden tagállamnak továbbította az előzetes értékelő jelentést.

| (5) | A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott 60 napos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a betain forgalomba hozatalával szemben. |
| --- | --- |

(5)

A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott 60 napos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a betain forgalomba hozatalával szemben.

| (6) | Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság a betain új élelmiszerként való felhasználására vonatkozó kérelemről szóló, 2005. február 22-én közzétett véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a betain kérelmező által javasolt felhasználása nem biztonságos. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság a betain új élelmiszerként való felhasználására vonatkozó kérelemről szóló, 2005. február 22-én közzétett véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a betain kérelmező által javasolt felhasználása nem biztonságos.

| (7) | Mivel nem sikerült bebizonyítani, hogy a termék megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, a termék nem hozható forgalomba a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(7)

Mivel nem sikerült bebizonyítani, hogy a termék megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, a termék nem hozható forgalomba a közösségi piacon.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A betain nem hozható forgalomba a közösségi piacon élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként.

2. cikk

E határozat címzettje a Finnfeeds Finland Ltd, Sokeritehtaantie 20, FI-02460 Kantvik.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 25-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A vélemény az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság honlapján belül a diétás termékek, táplálkozás és allergiák tudományos testületének weboldalán található meg.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/90

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 25.)

az izomaltulóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 2776. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2005/581/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | 2004. március 4-én a Südzucker AG kérte Németország illetékes hatóságainál az izomaltulóz új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezését. |
| --- | --- |

(1)

2004. március 4-én a Südzucker AG kérte Németország illetékes hatóságainál az izomaltulóz új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezését.

| (2) | 2004. október 1-jén Németország illetékes élelmiszer-értékelő testülete kibocsátotta előzetes értékelő jelentését. A jelentésben a testület arra a következtetésre jutott, hogy az izomaltulóz javasolt felhasználása az emberi fogyasztás szempontjából biztonságos. |
| --- | --- |

(2)

2004. október 1-jén Németország illetékes élelmiszer-értékelő testülete kibocsátotta előzetes értékelő jelentését. A jelentésben a testület arra a következtetésre jutott, hogy az izomaltulóz javasolt felhasználása az emberi fogyasztás szempontjából biztonságos.

| (3) | A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2004. november 30-án továbbította a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2004. november 30-án továbbította a tagállamoknak.

| (4) | A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék fogalomba hozatalával szemben. A kifogásokat és az észrevételeket a tagállamokkal az állandó bizottság 2005. február 14-i ülésén tárgyalták meg, a Cargill által az izomaltulóz közösségi forgalomba hozatalára vonatkozóan benyújtott eredeti kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(4)

A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék fogalomba hozatalával szemben. A kifogásokat és az észrevételeket a tagállamokkal az állandó bizottság 2005. február 14-i ülésén tárgyalták meg, a Cargill által az izomaltulóz közösségi forgalomba hozatalára vonatkozóan benyújtott eredeti kérelemmel együtt.

| (5) | Az izomaltulózt tartalmazó élelmiszerek címkézésén és hirdetéseiben a tápértékre vonatkozóan szolgáltatandó információk tekintetében az élelmiszerek tápértékjelöléséről szóló, 1990. szeptember 24-i 90/496/EK tanácsi irányelv (2) irányadó. |
| --- | --- |

(5)

Az izomaltulózt tartalmazó élelmiszerek címkézésén és hirdetéseiben a tápértékre vonatkozóan szolgáltatandó információk tekintetében az élelmiszerek tápértékjelöléséről szóló, 1990. szeptember 24-i 90/496/EK tanácsi irányelv (2) irányadó.

| (6) | Az előzetes értékelő jelentés alapján megállapítást nyert, hogy az izomaltulóz megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az előzetes értékelő jelentés alapján megállapítást nyert, hogy az izomaltulóz megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott feltételeknek.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott izomaltulóz a Közösségben élelmiszer-ipari felhasználásra forgalomba hozható új élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként.

2. cikk

A terméken elhelyezett címkén termékmegnevezésként vagy az izomaltulózt tartalmazó élelmiszerek esetében az élelmiszer-összetevők jegyzékében fel kell tüntetni az „izomaltulóz” megnevezést.

Az „izomaltulóz” megjelöléshez csillaggal (*) jelölt, jól olvasható lábjegyzetben meg kell adni a következő szöveget: „Az izomaltulóz glükóz- és gyümölcscukorforrás.” A lábjegyzet szövegét legalább azonos betűmérettel kell szedni, mint az összetevők jegyzékét.

3. cikk

E határozat címzettje a Südzucker AG Mannheim/Ochsenfurt, Maximilianstraβe 10, D-68165 Mannheim.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 25-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 276., 1990.10.6., 40. o. A legutóbb a 2003/120/EK bizottsági irányelvvel (HL L 333., 2003.12.20., 51. o.) módosított irányelv.

2

---

MELLÉKLET

AZ IZOMALTULÓZ LEÍRÁSA

Meghatározás

Redukáló diszacharid, amely egy alfa-1,6-glükozid-kötéssel összekapcsolódó glükóz- és gyümölcscukor-molekularészből áll. Szacharózból, enzimatikus folyamattal állítják elő. A kereskedelmi termék a monohidrát.

Kémiai név

6-O-α-D-glükopiranozil-D-fruktofuranóz, monohidrát

CAS-szám

13718-94-0

Összegképlet

C12H22O11 · H2O

Szerkezeti képlet

Image

Relatív molekulatömeg

360,3 (monohidrát)

Tartalom

Legalább 98 % a szárazanyagra vonatkoztatva.

Leírás

Gyakorlatilag szagtalan, édes ízű, fehér vagy csaknem fehér kristályok.

Szárítási veszteség

Legfeljebb 6,5 % (60 °C, 5 óra).

Ólomtartalom

Legfeljebb 0,1 mg/kg.

Az adott szint szempontjából alkalmas atomabszorpciós eljárással kell kimutatni. A mintanagyság és a minta előkészítésére az FNP 5-ben (1) („Műszeres eljárások”) ismertetett módszerek alapelvei alkalmazhatók.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev. 2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials (JECFA) 1991, 322 oldal, angol nyelven, ISBN 92-5-102991-1.

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/92

---

A TANÁCS 2005/582/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikkének (5) bekezdésére, valamint 23. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/872/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/872/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | 2005. február 2-án a Tanács elfogadta a 2005/100/KKBP együttes fellépést (2) az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(2)

2005. február 2-án a Tanács elfogadta a 2005/100/KKBP együttes fellépést (2) az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról.

| (3) | A Tanács 2005. április 26-án elfogadta a 2005/330/KKBP együttes fellépést (3) az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának módosításáról. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2005. április 26-án elfogadta a 2005/330/KKBP együttes fellépést (3) az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának módosításáról.

| (4) | A 2003/872/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/872/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani.

| (5) | Az EBESZ grúziai határmegfigyelő missziójának lezárulását követően a Politikai és Biztonsági Bizottság – az Európai Unió megközelítésének következő lépéseiként – 2005. június 9-én megállapodott abban, hogy a helyzetre a dél-kaukázusi EUKK megerősítésével reagál. |
| --- | --- |

(5)

Az EBESZ grúziai határmegfigyelő missziójának lezárulását követően a Politikai és Biztonsági Bizottság – az Európai Unió megközelítésének következő lépéseiként – 2005. június 9-én megállapodott abban, hogy a helyzetre a dél-kaukázusi EUKK megerősítésével reagál.

| (6) | A Politikai és Biztonsági Bizottság 2005. június 9-én megállapodott a grúz büntetőrendszer reformstratégiájának végrehajtásához az Európai Unió által – a grúziai jogállamiság-misszió (EUJUST THEMIS) befejezését követően – nyújtott támogatás részletes szabályairól. |
| --- | --- |

(6)

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2005. június 9-én megállapodott a grúz büntetőrendszer reformstratégiájának végrehajtásához az Európai Unió által – a grúziai jogállamiság-misszió (EUJUST THEMIS) befejezését követően – nyújtott támogatás részletes szabályairól.

| (7) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(7)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit.

| (8) | Az EUKK megbízatását ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az EUKK megbízatását ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Heikki TALVITIE megbízatása, mint az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője (EUKK), 2006. február 28-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

A 2003/872/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| a) | A 3. cikk h) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | támogató csoporton keresztül:






  — | jelentéseket és a határhelyzetre vonatkozó folyamatos értékeléseket készít az Európai Unió részére, és elősegíti a Grúzia és az Orosz Föderáció közötti bizalomépítést, ezáltal biztosítva a valamennyi érintett szereplővel való hatékony együttműködést és kapcsolattartást, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

A 3. cikk h) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

támogató csoporton keresztül:

—

jelentéseket és a határhelyzetre vonatkozó folyamatos értékeléseket készít az Európai Unió részére, és elősegíti a Grúzia és az Orosz Föderáció közötti bizalomépítést, ezáltal biztosítva a valamennyi érintett szereplővel való hatékony együttműködést és kapcsolattartást,

| — | Tbilisziben segíti a Grúz Határőrséget és az egyéb megfelelő kormányzati intézményeket egy átfogó reformstratégia előkészítésében, |
| --- | --- |

—

Tbilisziben segíti a Grúz Határőrséget és az egyéb megfelelő kormányzati intézményeket egy átfogó reformstratégia előkészítésében,

| — | együttműködik a grúz hatóságokkal a Tbiliszi és a határ közötti kommunikáció fokozása érdekében, a tanácsadást is beleértve. Ezt a feladatot a Tbiliszi és a határ között elhelyezkedő Regionális Határőrségi Központokkal szorosan együttműködve kell végrehajtani (Abházia és Dél-Oszétia kivételével), |
| --- | --- |

—

együttműködik a grúz hatóságokkal a Tbiliszi és a határ közötti kommunikáció fokozása érdekében, a tanácsadást is beleértve. Ezt a feladatot a Tbiliszi és a határ között elhelyezkedő Regionális Határőrségi Központokkal szorosan együttműködve kell végrehajtani (Abházia és Dél-Oszétia kivételével),

| — | felügyeli a büntető igazságügyi rendszer reformstratégiájának a grúz hatóságok és egyéb szereplők általi végrehajtását, különösen a grúz kormány által létrehozott irányítócsoportnak nyújtott támogatáson keresztül.”; |
| --- | --- |

—

felügyeli a büntető igazságügyi rendszer reformstratégiájának a grúz hatóságok és egyéb szereplők általi végrehajtását, különösen a grúz kormány által létrehozott irányítócsoportnak nyújtott támogatáson keresztül.”;

| b) | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 930 000 EUR.” |
| --- | --- |

b)

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 930 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt az együttes fellépést 2005. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 326., 2003.12.13., 44. o.

1

(2)  HL L 31., 2005.2.4., 74. o.

2

(3)  HL L 106., 2005.4.27., 36. o.

3

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/94

---

A TANÁCS 2005/583/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikkének (5) bekezdésére és 23. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. július 12-én elfogadta az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselőjének megbízatásáról szóló 2004/569/KKBP (1) együttes fellépést. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. július 12-én elfogadta az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselőjének megbízatásáról szóló 2004/569/KKBP (1) együttes fellépést.

| (2) | A 2004/569/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/569/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az Európai Unió különleges képviselője megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió különleges képviselője megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Lord ASHDOWN-nak a 2004/569/KKBP együttes fellépésben meghatározott megbízatása, mint az Európai Unió boszniai és hercegovinai különleges képviselője (EUKK), 2006. február 28-ig meghosszabbodik.

2. cikk

A 2004/569/KKBP együttes fellépés 6. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 270 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 252., 2004.7.28., 7. o.

1

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/95

---

A TANÁCS 2005/584/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió moldovai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2005. március 23-án a Tanács elfogadta Adriaan JACOBOVITS de SZEGED-nek az Európai Unió moldovai különleges képviselőjévé való kinevezéséről szóló 2005/265/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

2005. március 23-án a Tanács elfogadta Adriaan JACOBOVITS de SZEGED-nek az Európai Unió moldovai különleges képviselőjévé való kinevezéséről szóló 2005/265/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A 2005/265/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/265/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Adriaan JACOBOVITS de SZEGED-nek a 2005/265/KKBP együttes fellépésben meghatározott megbízatása, mint az Európai Unió moldovai különleges képviselője (EUKK), 2006. február 28-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

A 2005/265/KKBP együttes fellépés 5. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 300 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 81., 2005.3.30., 50. o.

1

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/96

---

A TANÁCS 2005/585/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2003. december 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/871/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. december 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/871/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | 2005. február 2-án a Tanács elfogadta az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2005/95/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(2)

2005. február 2-án a Tanács elfogadta az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2005/95/KKBP együttes fellépést (2).

| (3) | A 2003/871/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/871/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további 6 hónappal meg kell hosszabbítani.

| (4) | Az Európai Unió különleges képviselője megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió különleges képviselője megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Francesc VENDRELL megbízatása, mint az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője (EUKK), 2006. február 28-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

A 2003/871/KKBP együttes fellépés 5. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 620 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 326., 2003.12.13., 41. o.

1

(2)  HL L 31., 2005.2.4., 69. o.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/97

---

A TANÁCS 2005/586/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2003/869/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2003/869/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A Tanács 2004. június 28-án elfogadta az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a 2003/869/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló 2004/530/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. június 28-án elfogadta az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és a 2003/869/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló 2004/530/KKBP együttes fellépést (2).

| (3) | A Tanács 2005. február 2-án elfogadta a 2005/96/KKBP együttes fellépést (3) az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2005. február 2-án elfogadta a 2005/96/KKBP együttes fellépést (3) az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról.

| (4) | A Tanács 2005. május 2-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról szóló 2005/355/KKBP együttes fellépést (4), amely meghatározta a különleges képviselő konkrét szerepét. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2005. május 2-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) biztonsági ágazatának reformja keretében az Európai Unió tanács- és segítségnyújtási missziójáról szóló 2005/355/KKBP együttes fellépést (4), amely meghatározta a különleges képviselő konkrét szerepét.

| (5) | A 2003/869/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/869/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján a különleges képviselő megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani.

| (6) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(6)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Aldo AJELLÓ-nak, mint az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselőjének a megbízatása 2006. február 28-ig meghosszabbodik.

2. cikk

A 2003/869/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:






  a) | szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az Afrikai Nagy Tavak régiójában zajló béke- és átmeneti folyamatokban részt vevő felekkel, a régió más országaival, az Amerikai Egyesült Államokkal, az egyéb érintett országokkal, az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), az egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel, az Afrikai Unióval (AU), régióbeli egyéb szervezetekkel és azok képviselőivel, valamint egyéb fontos helyi vezetőkkel, annak érdekében, hogy velük együttműködve megerősítse a lusakai és arushai békefolyamatot, illetve a Pretoriában és Luandában megkötött békemegállapodásokat; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

a)

szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az Afrikai Nagy Tavak régiójában zajló béke- és átmeneti folyamatokban részt vevő felekkel, a régió más országaival, az Amerikai Egyesült Államokkal, az egyéb érintett országokkal, az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), az egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel, az Afrikai Unióval (AU), régióbeli egyéb szervezetekkel és azok képviselőivel, valamint egyéb fontos helyi vezetőkkel, annak érdekében, hogy velük együttműködve megerősítse a lusakai és arushai békefolyamatot, illetve a Pretoriában és Luandában megkötött békemegállapodásokat;

| b) | figyelemmel kíséri a felek közötti béke- és átmeneti folyamatot, és adott esetben az Európai Unió tanácsával, illetve támogatásával látja el a feleket; |
| --- | --- |

b)

figyelemmel kíséri a felek közötti béke- és átmeneti folyamatot, és adott esetben az Európai Unió tanácsával, illetve támogatásával látja el a feleket;

| c) | igény szerint hozzájárul a felek között létrejött béke- és tűzszüneti megállapodások végrehajtásához és diplomáciai megbeszéléseket folytat a felekkel, amennyiben azok a megállapodások szabályait megszegik; |
| --- | --- |

c)

igény szerint hozzájárul a felek között létrejött béke- és tűzszüneti megállapodások végrehajtásához és diplomáciai megbeszéléseket folytat a felekkel, amennyiben azok a megállapodások szabályait megszegik;

| d) | a békefolyamatokkal összefüggésben konstruktív párbeszédbe kezd a megállapodások aláíróival a demokrácia és a jó kormányzás alapvető jogi normái – ideértve az emberi jogok és a jogállamiság – tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a békefolyamatokkal összefüggésben konstruktív párbeszédbe kezd a megállapodások aláíróival a demokrácia és a jó kormányzás alapvető jogi normái – ideértve az emberi jogok és a jogállamiság – tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében;

| e) | hozzájárul a gyermekekről, illetve a fegyveres konfliktusról szóló EU-iránymutatás végrehajtásához; |
| --- | --- |

e)

hozzájárul a gyermekekről, illetve a fegyveres konfliktusról szóló EU-iránymutatás végrehajtásához;

| f) | a Nagy Tavak régiójának békéjéről, biztonságáról, demokráciájáról és fejlődéséről szóló konferencia előkészítése kapcsán együttműködik az ENSZ főtitkárának az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különmegbízottjával és az AU elnökének különleges megbízottjával, illetve hozzájárul azok munkájához; |
| --- | --- |

f)

a Nagy Tavak régiójának békéjéről, biztonságáról, demokráciájáról és fejlődéséről szóló konferencia előkészítése kapcsán együttműködik az ENSZ főtitkárának az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különmegbízottjával és az AU elnökének különleges megbízottjával, illetve hozzájárul azok munkájához;

| g) | jelentést készít az Európai Unió által a béke- és átmeneti folyamathoz nyújtott támogatás lehetőségeiről és az európai uniós kezdeményezések megvalósításának legmegfelelőbb módjáról; |
| --- | --- |

g)

jelentést készít az Európai Unió által a béke- és átmeneti folyamathoz nyújtott támogatás lehetőségeiről és az európai uniós kezdeményezések megvalósításának legmegfelelőbb módjáról;

| h) | figyelemmel kíséri a felek konfliktus esetén tett azon lépéseit, amelyek a folyamatban levő békefolyamatok kimenetelét negatívan befolyásolhatják; |
| --- | --- |

h)

figyelemmel kíséri a felek konfliktus esetén tett azon lépéseit, amelyek a folyamatban levő békefolyamatok kimenetelét negatívan befolyásolhatják;

| i) | hozzájárul ahhoz, hogy a régió véleményformálói jobban megértsék az Európai Unió szerepét; |
| --- | --- |

i)

hozzájárul ahhoz, hogy a régió véleményformálói jobban megértsék az Európai Unió szerepét;

| j) | szükség szerint tanácsot és segítséget nyújt a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében, különösen politikai iránymutatást ad – helyi szintű feladataik teljesítése érdekében – az EU Rendőri Missziója (»EUPOL Kinshasa«), valamint a kongói hatóságok számára a biztonsági ágazat reformja keretében tanáccsal és segítséggel szolgáló EU-misszió (»EUSEC RD Congo«) vezetőinek.” |
| --- | --- |

j)

szükség szerint tanácsot és segítséget nyújt a KDK biztonsági ágazatának reformja keretében, különösen politikai iránymutatást ad – helyi szintű feladataik teljesítése érdekében – az EU Rendőri Missziója (»EUPOL Kinshasa«), valamint a kongói hatóságok számára a biztonsági ágazat reformja keretében tanáccsal és segítséggel szolgáló EU-misszió (»EUSEC RD Congo«) vezetőinek.”

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 460 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 460 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt az együttes fellépést 2005. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 326., 2003.12.13., 37. o.

1

(2)  HL L 234., 2004.7.3., 13. o.

2

(3)  HL L 31., 2005.2.4., 70. o.

3

(4)  HL L 112., 2005.5.3., 20. o.

4

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/99

---

A TANÁCS 2005/587/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2003. december 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/873/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

2003. december 8-án a Tanács elfogadta az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról szóló 2003/873/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | 2005. február 2-án a Tanács elfogadta az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2005/99/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(2)

2005. február 2-án a Tanács elfogadta az Európai Unió különleges képviselője megbízatásának 2005. augusztus 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2005/99/KKBP együttes fellépést (2).

| (3) | A 2003/873/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/873/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselőjének (EUKK) megbízatását további hat hónappal meg kell hosszabbítani.

| (4) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(4)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Marc OTTE-nak a 2003/873/KKBP együttes fellépésben meghatározott megbízatása, mint az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője (EUKK), 2006. február 28-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

A 2003/873/KKBP együttes fellépés 5. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 560 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 326., 2003.12.13., 46. o.

1

(2)  HL L 31., 2005.2.4., 73. o.

2

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/100

---

A TANÁCS 2005/588/KKBP együttes fellépése

(2005. július 28.)

az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére és 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió tevékenyebb politikai szerepet kíván játszani Közép-Ázsiában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió tevékenyebb politikai szerepet kíván játszani Közép-Ázsiában.

| (2) | Biztosítani kell az EU Közép-Ázsiával fennálló külkapcsolatainak összehangolását és következetességét. |
| --- | --- |

(2)

Biztosítani kell az EU Közép-Ázsiával fennálló külkapcsolatainak összehangolását és következetességét.

| (3) | A Tanács 2005. június 13-án megállapodott az Európai Unió közép-ázsiai (Kazahsztán, a Kirgiz Köztársaság, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) különleges képviselőjének kinevezéséről. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2005. június 13-án megállapodott az Európai Unió közép-ázsiai (Kazahsztán, a Kirgiz Köztársaság, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) különleges képviselőjének kinevezéséről.

| (4) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(4)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely romolhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Ján Kubiš az EU Közép-Ázisába kinevezett különleges képviselője (EUKK).

2. cikk

Az EUKK megbízatása az EU közép-ázsiai politikai célkitűzésein alapul. E célkitűzések az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | a Közép-Ázsia és az EU közötti jó és szoros kapcsolatok előmozdítása a vonatkozó megállapodásokban meghatározott közös értékek és érdekek alapján; |
| --- | --- |

a)

a Közép-Ázsia és az EU közötti jó és szoros kapcsolatok előmozdítása a vonatkozó megállapodásokban meghatározott közös értékek és érdekek alapján;

| b) | a régió stabilitása és a régió országai közötti együttműködés erősítéséhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

b)

a régió stabilitása és a régió országai közötti együttműködés erősítéséhez való hozzájárulás;

| c) | hozzájárulás a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának erősítéséhez Közép-Ázisában; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának erősítéséhez Közép-Ázisában;

| d) | a jelentős veszélyek – különösen az Európát közvetlenül érintő konkrét problémák – kezelése; |
| --- | --- |

d)

a jelentős veszélyek – különösen az Európát közvetlenül érintő konkrét problémák – kezelése;

| e) | az EU eredményességének és látható jelenlétének fokozása a régióban, többek között az egyéb érintett partnerekkel és nemzetközi szervezetekkel – például az EBESZ-szel – való szorosabb együttműködésen keresztül. |
| --- | --- |

e)

az EU eredményességének és látható jelenlétének fokozása a régióban, többek között az egyéb érintett partnerekkel és nemzetközi szervezetekkel – például az EBESZ-szel – való szorosabb együttműködésen keresztül.

3. cikk

(1)   E politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

| a) | a Közép-Ázsiában bekövetkező politikai változások szoros nyomon követése a kormányokkal, parlamentekkel, igazságszolgáltatási szervekkel, a civil társadalommal és a tömegtájékoztatási eszközökkel való szoros kapcsolatok kialakítása és fenntartása útján; |
| --- | --- |

a)

a Közép-Ázsiában bekövetkező politikai változások szoros nyomon követése a kormányokkal, parlamentekkel, igazságszolgáltatási szervekkel, a civil társadalommal és a tömegtájékoztatási eszközökkel való szoros kapcsolatok kialakítása és fenntartása útján;

| b) | Kazahsztán, a Kirgiz Köztársaság, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán ösztönzése a közös érdekű regionális kérdésekkel kapcsolatos együttműködésre; |
| --- | --- |

b)

Kazahsztán, a Kirgiz Köztársaság, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán ösztönzése a közös érdekű regionális kérdésekkel kapcsolatos együttműködésre;

| c) | megfelelő kapcsolatok kialakítása a régió legfontosabb érintett szereplőivel, beleértve valamennyi érintett regionális és nemzetközi szervezetet; |
| --- | --- |

c)

megfelelő kapcsolatok kialakítása a régió legfontosabb érintett szereplőivel, beleértve valamennyi érintett regionális és nemzetközi szervezetet;

| d) | hozzájárulás – az EBESZ-szel szoros együttműködésben – a konfliktus megelőzéshez és megoldáshoz a hatóságokkal és egyéb helyi szereplőkkel – nem kormányzati szervezetekkel, politikai pártokkal, vallási csoportokkal és azok vezetőivel – való kapcsolatok kialakítása útján; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás – az EBESZ-szel szoros együttműködésben – a konfliktus megelőzéshez és megoldáshoz a hatóságokkal és egyéb helyi szereplőkkel – nem kormányzati szervezetekkel, politikai pártokkal, vallási csoportokkal és azok vezetőivel – való kapcsolatok kialakítása útján;

| e) | az EU átfogó politikai koordinációjának előmozdítása Közép-Ázsiában és az EU-nak a régióval fennálló külkapcsolatai következetességének biztosítása a közösségi hatáskörök sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

az EU átfogó politikai koordinációjának előmozdítása Közép-Ázsiában és az EU-nak a régióval fennálló külkapcsolatai következetességének biztosítása a közösségi hatáskörök sérelme nélkül;

| f) | a Tanács segítése a Közép-Ázsiára vonatkozó átfogó politika továbbfejlesztésében. |
| --- | --- |

f)

a Tanács segítése a Közép-Ázsiára vonatkozó átfogó politika továbbfejlesztésében.

(2)   Az EUKK támogatja a főképviselő munkáját a régióban, és szorosan együttműködik az elnökséggel, a Bizottsággal, az EU missziójának vezetőivel, valamint az EU afganisztáni különleges képviselőjével. Az EUKK folyamatosan áttekinti az EU-nak a régióban folyó valamennyi tevékenységét.

4. cikk

(1)   Az EUKK felel megbízatásának a főképviselő felügyelete és operatív irányítása melletti végrehajtásáért. Az EUKK minden kiadást elszámol a Bizottságnak.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság az EUKK-val kiemelt kapcsolatot tart fenn, illetve ez a bizottság az elsődleges kapcsolattartó a Tanáccsal. A PBB a megbízatás keretein belül stratégiai iránymutatást és politikai támogatást nyújt az EUKK számára.

5. cikk

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 470 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat a költségvetésre vonatkozó közösségi eljárások és szabályok szerint kell kezelni, azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdona.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. A kiadások az együttes fellépés elfogadásának időpontjától elszámolhatók.

(4)   Az elnökség, a Bizottság és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a régióban.

6. cikk

(1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül – a főtitkár/főképviselő támogatásával az elnökséggel folytatott konzultációt követően, valamint a Bizottsággal való teljes együttműködésben – az EUKK felel az őt segítő csoport létrehozásáért. Az EUKK tájékoztatja az elnökséget és a Bizottságot a csoport végleges összetételéről.

(2)   A tagállamok és az Európai Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az Európai Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Európai Unió érintett intézménye fedezi.

(3)   Minden, nem kirendelés útján betöltendő A-kategóriájú állást a Tanács Főtitkársága a megfelelő módon hirdet meg, és ezekről az állásokról a tagállamokat és az intézményeket is értesíti a legmegfelelőbb képesítéssel rendelkező jelentkezők alkalmazása érdekében.

(4)   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és egyéb garanciákat a felekkel együtt kell meghatározni. A tagállamok és a Bizottság minden ehhez szükséges támogatást megadnak.

7. cikk

Az EUKK általában személyesen tesz jelentést a főképviselőnek és a PBB-nek, illetve jelentést tehet az illetékes munkacsoportnak is. Rendszeresen írásos jelentést küld a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Az EUKK a főképviselő és a PBB ajánlására jelentést tehet az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának.

8. cikk

Az Európai Unió külkapcsolatai következetességének biztosítása érdekében az EUKK tevékenységét a főképviselő, az elnökség és a Bizottság tevékenységével össze kell hangolni. Az EUKK rendszeresen beszámol a tagállamok külképviseleteinek és a Bizottság küldöttségeinek. Az EUKK helyben szoros kapcsolatot tart fenn az elnökséggel, a Bizottsággal és a külképviseletek vezetőivel, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK megbízatásának végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK egyéb helyi nemzetközi és regionális területi képviseletekkel is kapcsolatban áll.

9. cikk

Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint az Európai Uniónak az érintett régióban történő egyéb kezdeményezéseivel való koherenciáját rendszeresen felül kell vizsgálni. Két hónappal megbízatása lejárta előtt az EUKK átfogó írásos jelentést nyújt be a megbízatás teljesítéséről a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, és ez alapul szolgál az illetékes munkacsoportok és a PBB számára az együttes fellépés értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak függvényében a főképviselő ajánlást tesz a PBB-nek a megbízatás megújítását, módosítását vagy befejezését elrendelő tanácsi határozatra vonatkozóan.

10. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez az együttes fellépés 2006. február 28-ig alkalmazandó.

11. cikk

Ezt az együttes fellépést a Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsselben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

| 29.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/103

---

A TANÁCS 2005/589/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2005. július 28.)

az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2003/870/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. december 8-án elfogadta az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2003/870/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A Tanács 2004. július 26-án elfogadta Michael SAHLIN úrnak az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjeként történő kinevezéséről szóló 2004/565/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. július 26-án elfogadta Michael SAHLIN úrnak az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselőjeként történő kinevezéséről szóló 2004/565/KKBP együttes fellépést (2).

| (3) | A 2003/870/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselőjének megbízatását további két és fél hónappal meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(3)

A 2003/870/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az Európai Unió különleges képviselőjének megbízatását további két és fél hónappal meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Michael SAHLIN úrnak a 2003/870/KKBP együttes fellépésben meghatározott megbízatása, mint az Európai Unió Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli különleges képviselője (EUKK), 2005. november 15-ig meghosszabbodik.

2. cikk

A 2003/870/KKBP együttes fellépés 5. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 195 000 EUR.”

3. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni

Kelt Brüsszelben, 2005. július 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 326., 2003.12.13., 39. o.

1

(2)  HL L 251., 2004.7.27., 18. o.

2

---