# Euroopa Liidu L 160/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 160 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide23. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 160

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide23. juuni 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 945/2005, 21. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3 | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2005, 22. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2005, 22. juuni 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 948/2005, 22. juuni 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 949/2005, 22. juuni 2005, millega kuulutatakse lõppenuks pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 950/2005, 22. juuni 2005, millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid) | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 951/2005, 22. juuni 2005, millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2005, 22. juuni 2005, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused | 22 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 945/2005, 21. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 946/2005, 22. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 947/2005, 22. juuni 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 948/2005, 22. juuni 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 949/2005, 22. juuni 2005, millega kuulutatakse lõppenuks pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 950/2005, 22. juuni 2005, millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid)

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 951/2005, 22. juuni 2005, millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 952/2005, 22. juuni 2005, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

22

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta | 24 |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta | 25 |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta | 27 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2005, millega lubatakse turule viia isomaltuloosi uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1001 all) | 28 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. juuni 2005, millega Itaaliale antakse nõukogu direktiivi 92/102/EMÜ (loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta) artikli 3 lõikega 2 ettenähtud erand
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1826 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas pinoxadeni kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1839 all)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

24

*

Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

25

*

Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

26

*

Nõukogu otsus, 13. juuni 2005, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

27

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2005, millega lubatakse turule viia isomaltuloosi uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1001 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1001 all)

28

*

Komisjoni otsus, 21. juuni 2005, millega Itaaliale antakse nõukogu direktiivi 92/102/EMÜ (loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta) artikli 3 lõikega 2 ettenähtud erand
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1826 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1826 all)

1

31

*

Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas pinoxadeni kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1839 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1839 all)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 945/2005,

21. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas komisjon pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Jõus olevad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimakse absorbeeritakse, muudeti meetmeid määrusega (EÜ) nr 663/98. (3) Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise ja vahepealse läbivaatamise taotlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja artikli 11 lõikele 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2022/95 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastase tollimaksu Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes. Vastavalt edasisele uurimisele, milles tehti kindlaks, et tollimakse absorbeeritakse, muudeti meetmeid määrusega (EÜ) nr 663/98. (3) Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise ja vahepealse läbivaatamise taotlust vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja artikli 11 lõikele 3 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 47,07 eurot tonni kohta Venemaalt pärineva ning CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 132/2001 (5) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ja muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 132/2001 (5) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 33,25 eurot tonni kohta CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluva ja muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 658/2002 ja määrust (EÜ) nr 132/2001 nimetatakse edaspidi “esialgseks määruseks” ning nende määrustega kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse nimetatakse edaspidi “olemasolevateks meetmeteks”. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 658/2002 ja määrust (EÜ) nr 132/2001 nimetatakse edaspidi “esialgseks määruseks” ning nende määrustega kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse nimetatakse edaspidi “olemasolevateks meetmeteks”.

2.   Läbivaatamise taotlus

| (4) | 15. märtsil 2004. aastal sai komisjon taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uurida olemasolevate meetmete rakendamist, et lisada uusi tooteliike. |
| --- | --- |

(4)

15. märtsil 2004. aastal sai komisjon taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uurida olemasolevate meetmete rakendamist, et lisada uusi tooteliike.

| (5) | Taotluse esitas Euroopa Väetisetootjate Assotsiatsioon (EFMA) tootjate nimel, kes esindavad suuremat osa ühenduse ammooniumnitraadi tootmisest. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas Euroopa Väetisetootjate Assotsiatsioon (EFMA) tootjate nimel, kes esindavad suuremat osa ühenduse ammooniumnitraadi tootmisest.

| (6) | Taotluses mainiti uusi tooteliike, mida määratletakse kui ammooniumnitraatväetisi, mille lämmastikusisaldus (N) on 28–33 massiprotsenti ja millele on lisatud või millele on segamisel või töötlemisel lisatud kuni 5 % (k.a) P2O5 ekvivalenti (fosfortoiteelement, P) ja/või kuni 5 % (k.a) K2O ekvivalenti (kaaliumtoiteelement, K). Neid tooteid nimetatakse edaspidi “taotluses nimetatud uuteks tooteliikideks”. |
| --- | --- |

(6)

Taotluses mainiti uusi tooteliike, mida määratletakse kui ammooniumnitraatväetisi, mille lämmastikusisaldus (N) on 28–33 massiprotsenti ja millele on lisatud või millele on segamisel või töötlemisel lisatud kuni 5 % (k.a) P2O5 ekvivalenti (fosfortoiteelement, P) ja/või kuni 5 % (k.a) K2O ekvivalenti (kaaliumtoiteelement, K). Neid tooteid nimetatakse edaspidi “taotluses nimetatud uuteks tooteliikideks”.

| (7) | Väideti, et taotluses nimetatud uutel tooteliikidel olid olemuslikult samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel ning neid müüdi samade müügikanalite kaudu ja samadele lõppkasutajatele samadel eesmärkidel. Lisaks märgiti, et uued tooteliigid klassifitseeriti ühendusse importimise puhul järgmiste CN-koodide alla: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 ja 3105 90 91. |
| --- | --- |

(7)

Väideti, et taotluses nimetatud uutel tooteliikidel olid olemuslikult samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused kui vaatlusalusel tootel ning neid müüdi samade müügikanalite kaudu ja samadele lõppkasutajatele samadel eesmärkidel. Lisaks märgiti, et uued tooteliigid klassifitseeriti ühendusse importimise puhul järgmiste CN-koodide alla: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 ja 3105 90 91.

3.   Algatamine

| (8) | 2. juulil 2004. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega Venemaalt ja Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vahepealne läbivaatamine piirdus vaatlusaluse toote määratlusega. |
| --- | --- |

(8)

2. juulil 2004. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega Venemaalt ja Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vahepealne läbivaatamine piirdus vaatlusaluse toote määratlusega.

| (9) | 20. septembril 2004. aastal esitatud avaldusega informeeris EFMA komisjoni, et vaatlusaluse toote üks Venemaa tootja oli just alustanud taotluses mainimata uue tooteliigi tootmist, mis sisaldas üle 28 % N, millele oli lisatud 6 % P. Selle tõttu taotles EFMA komisjonilt lahenduste kaalumist, mis võimaldaksid sobivalt vaadelda kõiki uusi ammooniumnitraadi tooteliike N sisaldusega üle 28 massiprotsendi. Kuna algatusteade viitas “uutele tooteliikidele” ilma nende koostist puudutavate edasiste üksikasjadeta, leiti, et algatusteade juba hõlmab nimetatud hilisemat taotlust. |
| --- | --- |

(9)

20. septembril 2004. aastal esitatud avaldusega informeeris EFMA komisjoni, et vaatlusaluse toote üks Venemaa tootja oli just alustanud taotluses mainimata uue tooteliigi tootmist, mis sisaldas üle 28 % N, millele oli lisatud 6 % P. Selle tõttu taotles EFMA komisjonilt lahenduste kaalumist, mis võimaldaksid sobivalt vaadelda kõiki uusi ammooniumnitraadi tooteliike N sisaldusega üle 28 massiprotsendi. Kuna algatusteade viitas “uutele tooteliikidele” ilma nende koostist puudutavate edasiste üksikasjadeta, leiti, et algatusteade juba hõlmab nimetatud hilisemat taotlust.

| (10) | Mõned huvitatud pooled väitsid, et komisjon peaks muutma osalise läbivaatamise ex-officio täielikuks läbivaatamiseks arvestades asjaolusid, mis meetmete kehtestamisest alates muutunud on, kaasa arvatud turumajandusliku staatuse andmine Venemaale ning ELi laienemine kümnesse uude riiki. Siiski ei esitatud piisavalt täpset ja adekvaatset tõendusmaterjali, mis nõudnuks meetmete taseme muutmist. Seetõttu leiti, et ex-officio täielikuks vahepealseks läbivaatamiseks pole põhjust. Esiteks, Venemaale turumajandusliku staatuse andmine ei tähendanud, et asjaolud dumpingu ja üksiktootjate rikkumiste suhtes oleksid automaatsel muutunud. Ei leitud tõendeid, mis näidanuks, et dumpingumarginaal, mis arvutati Venemaa ja võrdlusriigi kulude ja hindade võrdluse alusel, oleks märkimisväärselt erinev sellest, mida on näidanud eelnevad uuringud. Teiseks, laienemine ei muutnud automaatselt dumpingu ja rikkumiste parameetreid, mis moodustavad kehtivate meetmete aluse ning ei esitatud ka usaldusväärseid tõendeid, mis põhjendanuks muudatusi selles vallas. |
| --- | --- |

(10)

Mõned huvitatud pooled väitsid, et komisjon peaks muutma osalise läbivaatamise ex-officio täielikuks läbivaatamiseks arvestades asjaolusid, mis meetmete kehtestamisest alates muutunud on, kaasa arvatud turumajandusliku staatuse andmine Venemaale ning ELi laienemine kümnesse uude riiki. Siiski ei esitatud piisavalt täpset ja adekvaatset tõendusmaterjali, mis nõudnuks meetmete taseme muutmist. Seetõttu leiti, et ex-officio täielikuks vahepealseks läbivaatamiseks pole põhjust. Esiteks, Venemaale turumajandusliku staatuse andmine ei tähendanud, et asjaolud dumpingu ja üksiktootjate rikkumiste suhtes oleksid automaatsel muutunud. Ei leitud tõendeid, mis näidanuks, et dumpingumarginaal, mis arvutati Venemaa ja võrdlusriigi kulude ja hindade võrdluse alusel, oleks märkimisväärselt erinev sellest, mida on näidanud eelnevad uuringud. Teiseks, laienemine ei muutnud automaatselt dumpingu ja rikkumiste parameetreid, mis moodustavad kehtivate meetmete aluse ning ei esitatud ka usaldusväärseid tõendeid, mis põhjendanuks muudatusi selles vallas.

| (11) | Lisaks nõudsid mõned huvitatud pooled selgitusi, miks puudutab uuringu algatamine ka Ukrainat, arvestades, et läbivaatuse taotluses polnud mingit vihjet uute tooteliikide impordile sellest riigist. Arvestades, et vahepealne läbivaatamine piirdus vaid vaatlusaluse toote täpsustamisega, leiti, et kõik uuringu tulemused selles valdkonnas ei ole seotud ühele riigile iseloomulike asjaoludega, vaid kehtivad kogu meetmetega hõlmatud ammooniumnitraadi impordi suhtes, olenemata päritolust. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks nõudsid mõned huvitatud pooled selgitusi, miks puudutab uuringu algatamine ka Ukrainat, arvestades, et läbivaatuse taotluses polnud mingit vihjet uute tooteliikide impordile sellest riigist. Arvestades, et vahepealne läbivaatamine piirdus vaid vaatlusaluse toote täpsustamisega, leiti, et kõik uuringu tulemused selles valdkonnas ei ole seotud ühele riigile iseloomulike asjaoludega, vaid kehtivad kogu meetmetega hõlmatud ammooniumnitraadi impordi suhtes, olenemata päritolust.

| (12) | Lisaks sellele leidis asjaomase toote ühenduse tootja uuringu käigus, et üks uutest tooteliikidest oli liigitatud CN-koodi 3105 90 99 alla. Osundades CN-koodidele 3105 20 90 (mida on nimetatud uuringunõudes) ja 3105 90 99, näitas uuring, et need koodid vastavad ainult väetistele, mille lämmastikusisaldus ei ületa 10 % kuiva veevaba toote massis. Seetõttu jõuti järeldusele, et neid koode ei saa arvesse võtta, sest need ei hõlma a fortiori väetisi, mille lämmastikusisaldus oleks üle 28 massiprotsendi. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks sellele leidis asjaomase toote ühenduse tootja uuringu käigus, et üks uutest tooteliikidest oli liigitatud CN-koodi 3105 90 99 alla. Osundades CN-koodidele 3105 20 90 (mida on nimetatud uuringunõudes) ja 3105 90 99, näitas uuring, et need koodid vastavad ainult väetistele, mille lämmastikusisaldus ei ületa 10 % kuiva veevaba toote massis. Seetõttu jõuti järeldusele, et neid koode ei saa arvesse võtta, sest need ei hõlma a fortiori väetisi, mille lämmastikusisaldus oleks üle 28 massiprotsendi.

4.   Küsimustikud

| (13) | Komisjon teavitas ametlikult eksportivate riikide ametiasutusi ja kõiki teadaolevaid huvitatud isikuid kõnealuse läbivaatamise algatamisest. Küsimustikud saadeti kuueteistkümnele tootjale/eksportijale Venemaal ja ühele Ukrainas, samuti importijatele, kasutajatele, tootjatele ja asjassepuutuvatele assotsiatsioonidele ühenduses, kes olid taotluses nimetatud või muul moel komisjonile teada. Huvitatud isikutele anti võimalus edastada kirjalikult oma arvamused ja taotleda ärakuulamist algatusteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teavitas ametlikult eksportivate riikide ametiasutusi ja kõiki teadaolevaid huvitatud isikuid kõnealuse läbivaatamise algatamisest. Küsimustikud saadeti kuueteistkümnele tootjale/eksportijale Venemaal ja ühele Ukrainas, samuti importijatele, kasutajatele, tootjatele ja asjassepuutuvatele assotsiatsioonidele ühenduses, kes olid taotluses nimetatud või muul moel komisjonile teada. Huvitatud isikutele anti võimalus edastada kirjalikult oma arvamused ja taotleda ärakuulamist algatusteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (14) | Lõpetatud vastused küsimustikele saadi kahelt eksportivalt tootjalt Venemaalt ja ühelt Ukrainast ning üheteistkümnelt ühenduse tootjalt. Mitmed eksportivad tootjad, tootjad ühenduses, importijad ja asjassepuutuvad ühendused teatasid endast kui huvitatud isikutest ja saatsid oma kommentaarid. Arvestades kogu vajaliku informatsiooni ja andmete kättesaadavust, ei peetud vajalikuks sooritada kontrollkäike nende ettevõtjate valdustesse, kes esitasid täielikud vastused. |
| --- | --- |

(14)

Lõpetatud vastused küsimustikele saadi kahelt eksportivalt tootjalt Venemaalt ja ühelt Ukrainast ning üheteistkümnelt ühenduse tootjalt. Mitmed eksportivad tootjad, tootjad ühenduses, importijad ja asjassepuutuvad ühendused teatasid endast kui huvitatud isikutest ja saatsid oma kommentaarid. Arvestades kogu vajaliku informatsiooni ja andmete kättesaadavust, ei peetud vajalikuks sooritada kontrollkäike nende ettevõtjate valdustesse, kes esitasid täielikud vastused.

5.   Uurimisperiood

| (15) | Uurimisperiood kestis 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004. Andmeid koguti 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et uurida vaatlusaluse toote ja uute tooteliikide müügi, impordi ja hangete arengut ühenduse turul. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisperiood kestis 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004. Andmeid koguti 2000. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et uurida vaatlusaluse toote ja uute tooteliikide müügi, impordi ja hangete arengut ühenduse turul.

B.   VAATLUSALUNE TOODE VASTAVALT ESIALGSETELE MÄÄRUSTELE

| (16) | Vaatlusalune toode on ammooniumnitraat, mis pärineb Venemaalt ja Ukrainast ja mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 (ammooniumnitraat, v.a vesilahustes) ja 3102 40 90 alla (ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi). Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavaliselt põllumajanduses. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ja tema lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalune toode on ammooniumnitraat, mis pärineb Venemaalt ja Ukrainast ja mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 (ammooniumnitraat, v.a vesilahustes) ja 3102 40 90 alla (ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi). Ammooniumnitraat on tahke lämmastikväetis, mida kasutatakse tavaliselt põllumajanduses. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ja tema lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi mikrogranuleeritud või granuleeritud vormis.

| (17) | Tuleb märkida, et vaatlusalune toode sisaldab alati anorgaanilisi aineid, mis ei ole väetised, mille olemasolu on aga vajalik, kuna need toimivad stabilisaatorina. Mõnikord võib ta väga piiratud kogustes sisaldada ka sekundaartoiteelemente ja/või mikroelemente. (6) Anorgaaniliste ainete, mis ei ole väetised, sekundaartoiteelementide ja mikroelementide olemasolu võib pidada marginaalseks ja sel puudub mõju vaatlusaluse toote tolliklassifikatsioonile. Ammooniumnitraati, mis sisaldab neid aineid ja/või toiteelemente (edaspidi “marginaalsed ained ja/või toiteelemendid”), nimetatakse selles määruses “vaatlusaluseks tooteks”. |
| --- | --- |

(17)

Tuleb märkida, et vaatlusalune toode sisaldab alati anorgaanilisi aineid, mis ei ole väetised, mille olemasolu on aga vajalik, kuna need toimivad stabilisaatorina. Mõnikord võib ta väga piiratud kogustes sisaldada ka sekundaartoiteelemente ja/või mikroelemente. (6) Anorgaaniliste ainete, mis ei ole väetised, sekundaartoiteelementide ja mikroelementide olemasolu võib pidada marginaalseks ja sel puudub mõju vaatlusaluse toote tolliklassifikatsioonile. Ammooniumnitraati, mis sisaldab neid aineid ja/või toiteelemente (edaspidi “marginaalsed ained ja/või toiteelemendid”), nimetatakse selles määruses “vaatlusaluseks tooteks”.

C.   UURIMISE TULEMUSED

| (18) | Selleks et määrata, millised olemasolevad meetmed ei olnud enam piisavad kahju põhjustavate dumpinguhindade korvamiseks, uuriti, kas: 1) taotluses mainitud uutel tooteliikidel olid samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja samasugune lõppkasutus kui vaatlusalusel tootel; 2) olid olemas muud uued tooteliigid peale taotluses mainitute, millel olid või oleksid võinud olla samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus kui vaatlusalusel tootel; 3) eelmiste punktide all kindlaks tehtud faktide alusel oli vaja selgitada vaatlusaluse toote määratlust ja kirjeldust uute tingimuste valguses. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et määrata, millised olemasolevad meetmed ei olnud enam piisavad kahju põhjustavate dumpinguhindade korvamiseks, uuriti, kas: 1) taotluses mainitud uutel tooteliikidel olid samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja samasugune lõppkasutus kui vaatlusalusel tootel; 2) olid olemas muud uued tooteliigid peale taotluses mainitute, millel olid või oleksid võinud olla samasugused keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus kui vaatlusalusel tootel; 3) eelmiste punktide all kindlaks tehtud faktide alusel oli vaja selgitada vaatlusaluse toote määratlust ja kirjeldust uute tingimuste valguses.

| (19) | Käesolevas määruses kasutatud keemiliste ja agronoomiliste kontseptsioonide määratlemiseks on kasutatud primaartoiteelementide (N, P, K), sekundaartoiteelementide (kaltsium, magneesium, naatrium ja väävel), mikroelementide (boor, koobalt, vask, raud, magneesium, molübdeen ja tsink), suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste (N üle 28 %), lihtväetiste (ainult üks primaartoiteelement) ja kompleksväetiste (rohkem kui üks primaartoiteelement) määratlusi, mis on toodud määruses (EÜ) nr 2003/2003 (7) (väetiste määrus). |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses kasutatud keemiliste ja agronoomiliste kontseptsioonide määratlemiseks on kasutatud primaartoiteelementide (N, P, K), sekundaartoiteelementide (kaltsium, magneesium, naatrium ja väävel), mikroelementide (boor, koobalt, vask, raud, magneesium, molübdeen ja tsink), suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste (N üle 28 %), lihtväetiste (ainult üks primaartoiteelement) ja kompleksväetiste (rohkem kui üks primaartoiteelement) määratlusi, mis on toodud määruses (EÜ) nr 2003/2003 (7) (väetiste määrus).

1.   Vaatlusaluse toote ja taotluses nimetatud uute tooteliikide keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus

| (20) | Vaatlusalust toodet toodetakse ammoniaagist (NH3) ja lämmastikhappest (HNO3), mille reageerimisel saadakse ammooniumnitraat (NH4NO3, edaspidi “AN”). Vaatlusaluse toote lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi (jääb tavaliselt vahemikku 33 %–34 %). Suhe AN-sisalduse ja lämmastikusisalduse vahel, mis sõltub elementide aatommassist, on 2,86. Sellest tulenevalt, kuna vaatlusalune toode sisaldab lämmastikku üle 28 massiprotsendi, sisaldab ta automaatselt ANi üle 80 massiprotsendi (tavaliselt 94 %–97 %). (8) Nagu on nimetatud põhjenduses 17, sisaldab vaatlusalune toode ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente, mille sisaldus kokku ei ületa kunagi 20 massiprotsenti, arvestades, et vähemalt 80 % tootest moodustab AN. |
| --- | --- |

(20)

Vaatlusalust toodet toodetakse ammoniaagist (NH3) ja lämmastikhappest (HNO3), mille reageerimisel saadakse ammooniumnitraat (NH4NO3, edaspidi “AN”). Vaatlusaluse toote lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi (jääb tavaliselt vahemikku 33 %–34 %). Suhe AN-sisalduse ja lämmastikusisalduse vahel, mis sõltub elementide aatommassist, on 2,86. Sellest tulenevalt, kuna vaatlusalune toode sisaldab lämmastikku üle 28 massiprotsendi, sisaldab ta automaatselt ANi üle 80 massiprotsendi (tavaliselt 94 %–97 %). (8) Nagu on nimetatud põhjenduses 17, sisaldab vaatlusalune toode ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente, mille sisaldus kokku ei ületa kunagi 20 massiprotsenti, arvestades, et vähemalt 80 % tootest moodustab AN.

| (21) | Kaks võtmeomadust iseloomustavad vaadeldava aine keemilist koostist: lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Lämmastikku väljendatakse nitraatlämmastikuna (nitraatioon NO3-) ja ammooniumlämmastikuna (ammooniumioon NH4+) ja suhe nende kahe vahel on 1:1. Lämmastikusisaldus on alati üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt, nagu eespool on selgitatud, on AN-sisaldus alati üle 80 massiprotsendi. |
| --- | --- |

(21)

Kaks võtmeomadust iseloomustavad vaadeldava aine keemilist koostist: lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Lämmastikku väljendatakse nitraatlämmastikuna (nitraatioon NO3-) ja ammooniumlämmastikuna (ammooniumioon NH4+) ja suhe nende kahe vahel on 1:1. Lämmastikusisaldus on alati üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt, nagu eespool on selgitatud, on AN-sisaldus alati üle 80 massiprotsendi.

| (22) | Seoses kahe taotluses mainitud uue tooteliigiga leiti, et ka neid toodeti ammoniaagist ja lämmastikhappest, lämmastikusisaldus oli üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt ületas AN-sisaldus 80 massiprotsenti. Lisaks AN-ile võivad need uued tooteliigid sisaldada ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente. Ka neis toodetes oli lämmastik väljendatud nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna ja nendevaheline suhe oli umbes 1:1. |
| --- | --- |

(22)

Seoses kahe taotluses mainitud uue tooteliigiga leiti, et ka neid toodeti ammoniaagist ja lämmastikhappest, lämmastikusisaldus oli üle 28 massiprotsendi ja sellest tulenevalt ületas AN-sisaldus 80 massiprotsenti. Lisaks AN-ile võivad need uued tooteliigid sisaldada ka marginaalseid aineid ja/või toiteelemente. Ka neis toodetes oli lämmastik väljendatud nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna ja nendevaheline suhe oli umbes 1:1.

| (23) | Siiski läbisid need taotluses nimetatud uued tooteliigid lisaprotsessi, mille eesmärgiks oli lisada muid primaartoiteelemente (9) peale N, st P ja/või K, mille olemasolu muutis toote kompleksväetiseks. (10) Sellist kompleksväetist võib saada keemilise reaktsiooni tulemusena või segamise teel. Leiti, et hoolimata teiste primaartoiteelementide lisamisest ja olenemata muundamise viisist (keemiline muundamine või segu valmistamine) ei mõjutanud see protsess ühtki ANi keemilist võtmeomadust, st lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus, mis olid vastavalt üle 28 ja 80 massiprotsendi. |
| --- | --- |

(23)

Siiski läbisid need taotluses nimetatud uued tooteliigid lisaprotsessi, mille eesmärgiks oli lisada muid primaartoiteelemente (9) peale N, st P ja/või K, mille olemasolu muutis toote kompleksväetiseks. (10) Sellist kompleksväetist võib saada keemilise reaktsiooni tulemusena või segamise teel. Leiti, et hoolimata teiste primaartoiteelementide lisamisest ja olenemata muundamise viisist (keemiline muundamine või segu valmistamine) ei mõjutanud see protsess ühtki ANi keemilist võtmeomadust, st lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus, mis olid vastavalt üle 28 ja 80 massiprotsendi.

| (24) | Eriti arvestades üldist lämmastiku- ja AN-sisaldust, tuli omavahel eristada keemilise reaktsiooni tulemusena ja segamise teel saadud kompleksväetisi. Esimesel juhul leiti, et taotluses viidatud maksimaalne P ja/või K 5 %line sisaldus oli keemiliselt kokkusobiv üle 80 %lise AN sisaldusega (P- ja/või K-sisaldus kompleksväetistes, mille AN sisaldus on üle 80 massiprotsendi varieerusid 7,4 kuni 12 massiprotsendini olenevalt sellest, milliseid komponente väetise valmistamisel kasutati: – 7,4 massiprotsenti ammooniumpolüfosfaadi, 9,2 massiprotsenti diammooniumfosfaadi, 10,4 massiprotsenti monoammooniumfosfaadi ja 12 massiprotsenti kaaliumkloriidi puhul). Segamise teel saadud kompleksväetiste puhul leiti, et tulemuseks olev toode koosnes vaatlusaluse toote graanulitest või mikrograanulitest, mis olid segatud P ja/või K toiteelemente sisaldavate graanulite või mikrograanulitega nii, et vähemalt 80 % saadud kompleksväetise kogumassist moodustaks AN. |
| --- | --- |

(24)

Eriti arvestades üldist lämmastiku- ja AN-sisaldust, tuli omavahel eristada keemilise reaktsiooni tulemusena ja segamise teel saadud kompleksväetisi. Esimesel juhul leiti, et taotluses viidatud maksimaalne P ja/või K 5 %line sisaldus oli keemiliselt kokkusobiv üle 80 %lise AN sisaldusega (P- ja/või K-sisaldus kompleksväetistes, mille AN sisaldus on üle 80 massiprotsendi varieerusid 7,4 kuni 12 massiprotsendini olenevalt sellest, milliseid komponente väetise valmistamisel kasutati: – 7,4 massiprotsenti ammooniumpolüfosfaadi, 9,2 massiprotsenti diammooniumfosfaadi, 10,4 massiprotsenti monoammooniumfosfaadi ja 12 massiprotsenti kaaliumkloriidi puhul). Segamise teel saadud kompleksväetiste puhul leiti, et tulemuseks olev toode koosnes vaatlusaluse toote graanulitest või mikrograanulitest, mis olid segatud P ja/või K toiteelemente sisaldavate graanulite või mikrograanulitega nii, et vähemalt 80 % saadud kompleksväetise kogumassist moodustaks AN.

| (25) | Seoses füüsikaliste omadustega leiti, et need olid rangelt seotud agronoomiliste omadustega ja seega võis neid uurida seoses viimastega. Üldiselt sõltusid väetise agronoomilised omadused peamiselt neis sisalduvatest primaartoiteelementidest, (11) nende väljendamisviisist ja nende kogusest massi alusel. Nende kolme kriteeriumi alusel leiti, et nii vaadeldaval tootel kui taotluses mainitud uutel tooteliikidel olid samad agronoomilised omadused seoses nende lämmastiku- ja AN-sisaldusega. Lämmastiku väljendamisviis – mis oli sama mõlema tootekategooria puhul – võimaldas vastata taimede lämmastikuvajadusele nii lühikese aja kui ka keskmise/pika aja vältel. Tõepoolest, osa nitraatlämmastikuna väljendatavast lämmastikust on kergelt ja kiiresti taimede poolt omastatav, samas kui osa, mis on väljendatud ammooniumlämmastikuna, peab läbima lisaprotsessi (mullas olevate bakterite poolt fermenteerimise) enne taimede poolt omastamist. Lisaks oli 28 %line lävi samuti oluline, et vastata taimede lämmastikuvajadusele, kuna ühenduse tasandil kehtestati väetiste määruse artiklis 25, et kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetisi tuleb sellistena määratleda ainult siis, kui nad sisaldavad lämmastikku üle 28 massiprotsendi. Sellest tulenes, et taimede spetsiifiline lämmastikuvajadus oli täidetud nii vaadeldava toote kui ka taotluses mainitud uute tooteliikide puhul, sõltumata asjaolust, et viimased sisaldasid ka muid primaartoiteelemente peale lämmastiku, st P ja/või K, mis ei halvendanud lämmastiku agronoomilisi omadusi. |
| --- | --- |

(25)

Seoses füüsikaliste omadustega leiti, et need olid rangelt seotud agronoomiliste omadustega ja seega võis neid uurida seoses viimastega. Üldiselt sõltusid väetise agronoomilised omadused peamiselt neis sisalduvatest primaartoiteelementidest, (11) nende väljendamisviisist ja nende kogusest massi alusel. Nende kolme kriteeriumi alusel leiti, et nii vaadeldaval tootel kui taotluses mainitud uutel tooteliikidel olid samad agronoomilised omadused seoses nende lämmastiku- ja AN-sisaldusega. Lämmastiku väljendamisviis – mis oli sama mõlema tootekategooria puhul – võimaldas vastata taimede lämmastikuvajadusele nii lühikese aja kui ka keskmise/pika aja vältel. Tõepoolest, osa nitraatlämmastikuna väljendatavast lämmastikust on kergelt ja kiiresti taimede poolt omastatav, samas kui osa, mis on väljendatud ammooniumlämmastikuna, peab läbima lisaprotsessi (mullas olevate bakterite poolt fermenteerimise) enne taimede poolt omastamist. Lisaks oli 28 %line lävi samuti oluline, et vastata taimede lämmastikuvajadusele, kuna ühenduse tasandil kehtestati väetiste määruse artiklis 25, et kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetisi tuleb sellistena määratleda ainult siis, kui nad sisaldavad lämmastikku üle 28 massiprotsendi. Sellest tulenes, et taimede spetsiifiline lämmastikuvajadus oli täidetud nii vaadeldava toote kui ka taotluses mainitud uute tooteliikide puhul, sõltumata asjaolust, et viimased sisaldasid ka muid primaartoiteelemente peale lämmastiku, st P ja/või K, mis ei halvendanud lämmastiku agronoomilisi omadusi.

| (26) | Lõpuks, seoses lõppkasutusega ei vaidlustanud ükski isik – seni, kuni täideti AN vajadus –, et uurimisperioodi ajal kasutasid nii vaadeldavat toodet kui taotluses mainitud uusi tooteliike samad talupidajad samadel eesmärkidel. Seda järeldust toetasid turu-uuringud, milles leiti, et peaaegu kõik talupidajad, kes nõustusid uurimises osalema, olid hakanud vaadeldavate toodete asemel kasutama uusi tooteliike, kuna need olid odavamad. Seda fakti kinnitas ka importija. |
| --- | --- |

(26)

Lõpuks, seoses lõppkasutusega ei vaidlustanud ükski isik – seni, kuni täideti AN vajadus –, et uurimisperioodi ajal kasutasid nii vaadeldavat toodet kui taotluses mainitud uusi tooteliike samad talupidajad samadel eesmärkidel. Seda järeldust toetasid turu-uuringud, milles leiti, et peaaegu kõik talupidajad, kes nõustusid uurimises osalema, olid hakanud vaadeldavate toodete asemel kasutama uusi tooteliike, kuna need olid odavamad. Seda fakti kinnitas ka importija.

| (27) | Lisaks nimetas üks avalik allikas neid uusi tooteliike kas AN või NP/NK/NPK. Need tõendid toetasid järeldust, et tarnija (eksportiv tootja ja importija) turustrateegia ja tarbijapoolne vastuvõtt lähenesid teineteisele, kuna vaatlusalust toodet ja uusi tooteliike peeti samadele vajadustele vastavaks. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks nimetas üks avalik allikas neid uusi tooteliike kas AN või NP/NK/NPK. Need tõendid toetasid järeldust, et tarnija (eksportiv tootja ja importija) turustrateegia ja tarbijapoolne vastuvõtt lähenesid teineteisele, kuna vaatlusalust toodet ja uusi tooteliike peeti samadele vajadustele vastavaks.

| (28) | Seetõttu leiti, et keemilisest ja füüsikalisest/agronoomilisest vaatepunktist ei saa taotluses mainitud uusi tooteliike pidada vaadeldavaks tooteks muude primaartoiteelementide kui lämmastiku, nimelt P ja/või K tõttu. Siiski olid vaadeldav toode ja taotluses mainitud uued tooteliigid identsed oma AN-sisalduselt – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka nende põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainitud uute tooteliikide AN-sisaldust ja marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaatlusaluseks tooteks. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu leiti, et keemilisest ja füüsikalisest/agronoomilisest vaatepunktist ei saa taotluses mainitud uusi tooteliike pidada vaadeldavaks tooteks muude primaartoiteelementide kui lämmastiku, nimelt P ja/või K tõttu. Siiski olid vaadeldav toode ja taotluses mainitud uued tooteliigid identsed oma AN-sisalduselt – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka nende põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainitud uute tooteliikide AN-sisaldust ja marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaatlusaluseks tooteks.

2.   Vaatlusaluse toote ja taotluses nimetamata uute tooteliikide keemilised ja füüsikalised omadused ja lõppkasutus

| (29) | Samuti uuriti, kas on olemas uusi tooteliike, mida pole taotluses mainitud, millel on või võivad olla samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja lõppkasutus kui vaadeldaval tootel ja mis peaksid seetõttu kuuluma vaadeldava toote hulka. |
| --- | --- |

(29)

Samuti uuriti, kas on olemas uusi tooteliike, mida pole taotluses mainitud, millel on või võivad olla samad keemilised ja füüsikalised põhiomadused ja lõppkasutus kui vaadeldaval tootel ja mis peaksid seetõttu kuuluma vaadeldava toote hulka.

| (30) | Nagu ülalpool mainitud, olid agronoomilisi omadusi mõjutavad keemilised võtmeomadused lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Seega uuriti, kas muud väetised sisaldasid või võisid sisaldada nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna väljendatud lämmastikku üle 28 massiprotsendi (ja sellest tulenevalt ANi üle 80 massiprotsendi). |
| --- | --- |

(30)

Nagu ülalpool mainitud, olid agronoomilisi omadusi mõjutavad keemilised võtmeomadused lämmastikusisalduse väljendamisviis ning lämmastiku ja ANi üldsisaldus. Seega uuriti, kas muud väetised sisaldasid või võisid sisaldada nitraatlämmastikuna ja ammooniumlämmastikuna väljendatud lämmastikku üle 28 massiprotsendi (ja sellest tulenevalt ANi üle 80 massiprotsendi).

| (31) | Identifitseeriti järgmised uued tooteliigid: 1) ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 29 00 alla), 2) kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 60 00 alla), 3) magneesiumi komplekssoolade ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 90 00 alla) ja 4) NPK, NP ja NK väetised, mille P-, K- või PK-sisaldus ületas taotluses toodud taseme (5 %), kuid mitte läve, mis oli keemiliselt võimalik lämmastikusisalduse puhul, mis ületas 28 % (vt põhjendus 24). See loetelu ei ole ammendav. |
| --- | --- |

(31)

Identifitseeriti järgmised uued tooteliigid: 1) ammooniumsulfaadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 29 00 alla), 2) kaltsiumnitraadi ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 60 00 alla), 3) magneesiumi komplekssoolade ja ammooniumnitraadi kaksiksoolad ja segud (praegu klassifitseeritud CN-koodi 3102 90 00 alla) ja 4) NPK, NP ja NK väetised, mille P-, K- või PK-sisaldus ületas taotluses toodud taseme (5 %), kuid mitte läve, mis oli keemiliselt võimalik lämmastikusisalduse puhul, mis ületas 28 % (vt põhjendus 24). See loetelu ei ole ammendav.

| (32) | Seoses lõppkasutusega leiti, et nende keemiline struktuur ja agronoomilised omadused olid sellised, et muuta nad sobivaks kasutamiseks samadel eesmärkidel kui vaatlusalune toode, kuni nende N-sisaldus oli piisav, st sisaldus ületas 28 massiprotsenti (ja vastavalt AN-sisaldus, mis ületas 80 massiprotsenti). |
| --- | --- |

(32)

Seoses lõppkasutusega leiti, et nende keemiline struktuur ja agronoomilised omadused olid sellised, et muuta nad sobivaks kasutamiseks samadel eesmärkidel kui vaatlusalune toode, kuni nende N-sisaldus oli piisav, st sisaldus ületas 28 massiprotsenti (ja vastavalt AN-sisaldus, mis ületas 80 massiprotsenti).

| (33) | Seetõttu järeldati, et vaadeldav toode ja taotluses mainimata uued tooteliigid on identsed oma AN-sisalduse poolest – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainimata uute tooteliikide AN-sisaldust ning marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaadeldavaks tooteks. |
| --- | --- |

(33)

Seetõttu järeldati, et vaadeldav toode ja taotluses mainimata uued tooteliigid on identsed oma AN-sisalduse poolest – kuni see ületas 80 massiprotsenti –, marginaalsete ainete ja toiteelementide võimaliku sisalduse poolest ning ka põhilise lõppkasutuse poolest. Seetõttu tuleb taotluses mainimata uute tooteliikide AN-sisaldust ning marginaalseid aineid ja toiteelemente samuti pidada vaadeldavaks tooteks.

| (34) | Mõned huvitatud pooled väitsid, et osade väetiste kaasamine, mis ei olnud tähistatud kui problemaatilised, ei olnud õigustatud. Seoses sellega tuleb märkida, et uuringu eesmärk oli kaasata kõik uued tooteliigid, mida võib käsitleda vaatlusaluste toodetena, sest neil on põhiliselt samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu määratleti juba algatusteates “uued tooteliigid” täpsustamata keemilist koostist, eesmärgiga uurida objektiivsete kriteeriumide põhjal, kas ja millised uued tooteliigid tuleks kaasata. Seetõttu leiti, et kõiki väetiseliike, mis sisaldasid vaatlusalust toodet ja omasid vastavat tariifilist liigitust, tuleb uurida ja määrusesse kaasata. Seepärast tuli see vastuväide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(34)

Mõned huvitatud pooled väitsid, et osade väetiste kaasamine, mis ei olnud tähistatud kui problemaatilised, ei olnud õigustatud. Seoses sellega tuleb märkida, et uuringu eesmärk oli kaasata kõik uued tooteliigid, mida võib käsitleda vaatlusaluste toodetena, sest neil on põhiliselt samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusvaldkonnad. Seetõttu määratleti juba algatusteates “uued tooteliigid” täpsustamata keemilist koostist, eesmärgiga uurida objektiivsete kriteeriumide põhjal, kas ja millised uued tooteliigid tuleks kaasata. Seetõttu leiti, et kõiki väetiseliike, mis sisaldasid vaatlusalust toodet ja omasid vastavat tariifilist liigitust, tuleb uurida ja määrusesse kaasata. Seepärast tuli see vastuväide tagasi lükata.

3.   Järeldused

| (35) | Ülaltoodud järelduste valguses järeldatakse, et kõiki uusi tooteliike tuleb pidada vaadeldavaks tooteks ainult seoses nende AN-sisaldusega – kuni see ületab 80 massiprotsenti –, koos marginaalsete ainete ja toiteelementidega, kuid mitte seoses primaartoiteelementidega P ja K. Selletõttu, et rakendada olemasolevaid meetmeid ainult kõigis uutes tooteliikides sisalduva vaatlusaluse toote suhtes, tuleb kasutada olemasolevate meetmete proportsionaalset rakendamist. |
| --- | --- |

(35)

Ülaltoodud järelduste valguses järeldatakse, et kõiki uusi tooteliike tuleb pidada vaadeldavaks tooteks ainult seoses nende AN-sisaldusega – kuni see ületab 80 massiprotsenti –, koos marginaalsete ainete ja toiteelementidega, kuid mitte seoses primaartoiteelementidega P ja K. Selletõttu, et rakendada olemasolevaid meetmeid ainult kõigis uutes tooteliikides sisalduva vaatlusaluse toote suhtes, tuleb kasutada olemasolevate meetmete proportsionaalset rakendamist.

| (36) | Seoses sellega leitakse, et ammooniumnitraati sisaldavate kompleksväetiste (12) impordi puhul, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 28 massiprotsendi, tuleb olemasolevaid meetmeid rakendada proportsionaalselt nende AN- ja teiste marginaalsete ainete ja toiteelementide sisaldusega. Tollimenetluse ja vastavate tollimaksude rakendamise lihtsustamiseks vastavalt kompleksväetises sisalduvale vaatlusaluse toote kogusele on kindlaks määratud neli tollimaksumäära vastavalt kompleksväetiste rühmale, millest esimeses on P- ja K-sisaldus alla 3 %, teises 3 %–6 %, kolmandas 6 %–9 % ja neljandas 9 %–12 %. |
| --- | --- |

(36)

Seoses sellega leitakse, et ammooniumnitraati sisaldavate kompleksväetiste (12) impordi puhul, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 28 massiprotsendi, tuleb olemasolevaid meetmeid rakendada proportsionaalselt nende AN- ja teiste marginaalsete ainete ja toiteelementide sisaldusega. Tollimenetluse ja vastavate tollimaksude rakendamise lihtsustamiseks vastavalt kompleksväetises sisalduvale vaatlusaluse toote kogusele on kindlaks määratud neli tollimaksumäära vastavalt kompleksväetiste rühmale, millest esimeses on P- ja K-sisaldus alla 3 %, teises 3 %–6 %, kolmandas 6 %–9 % ja neljandas 9 %–12 %.

| (37) | Lõpuks leitakse, et tuleb selgitada vaadeldava toote kirjeldust, mis on toodud esialgsete määruste regulatiivosas: sõna “ammooniumnitraat” tuleb asendada sõnadega “tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus ületab 80 massiprotsenti”, et tunnistada, et mitmed väetised on valmistatud ANi alusel, st nende AN-sisaldus ületab 80 massiprotsenti ja nende lämmastikusisaldus nitraat- ja ammooniumlämmastiku kujul, ületab 28 massiprotsenti, ning et vältida vaatlusaluse toote ja tema peamise koostisosa (AN) segiajamist. |
| --- | --- |

(37)

Lõpuks leitakse, et tuleb selgitada vaadeldava toote kirjeldust, mis on toodud esialgsete määruste regulatiivosas: sõna “ammooniumnitraat” tuleb asendada sõnadega “tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus ületab 80 massiprotsenti”, et tunnistada, et mitmed väetised on valmistatud ANi alusel, st nende AN-sisaldus ületab 80 massiprotsenti ja nende lämmastikusisaldus nitraat- ja ammooniumlämmastiku kujul, ületab 28 massiprotsenti, ning et vältida vaatlusaluse toote ja tema peamise koostisosa (AN) segiajamist.

| (38) | Paljud huvitatud pooled ei nõustunud sellega, mis nende arvates oli kehtivate meetmete laiendamine toodetele, mis ei kujutanud endast vaatlusalust toodet. Siinkohal tuletati meelde, et eespool esitatud järeldused ei näe ette kehtivate meetmete laiendamist uutele tooteliikidele, vaid nende proportsionaalset rakendamist tooteliikidele, mis sisaldavad vaatlusalust toodet, |
| --- | --- |

(38)

Paljud huvitatud pooled ei nõustunud sellega, mis nende arvates oli kehtivate meetmete laiendamine toodetele, mis ei kujutanud endast vaatlusalust toodet. Siinkohal tuletati meelde, et eespool esitatud järeldused ei näe ette kehtivate meetmete laiendamist uutele tooteliikidele, vaid nende proportsionaalset rakendamist tooteliikidele, mis sisaldavad vaatlusalust toodet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

| 1. | Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Venemaalt pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.” |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Venemaalt pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”

| 2. | Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Ukrainast pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.” |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Ukrainast pärinevate ja CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla kuuluvate tahkete väetiste, mille ammoniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.”

| 3. | Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile:








  Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksu määr
  (eurodes tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes |

3.

Määruse (EÜ) nr 658/2002 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile:

Toote kirjeldus

CN-kood

TARICi kood

Kindlaksmääratud tollimaksu määr

(eurodes tonni kohta)

—

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

47,07

| — | Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

3102 40 90

—

47,07

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 29 00

10

47,07

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 60 00

10

47,07

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 90 00

10

47,07

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja kaaliumisisalduseta

3105 10 00

10

47,07

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O alla 3 massiprotsendi

3105 10 00

20

45,66

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 10 00

30

44,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 10 00

40

42,83

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

3105 10 00

50

41,42

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

3105 20 10

30

45,66

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 20 10

40

44,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 20 10

50

42,83

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 9, kuid mitte üle 12 massiprotsendi

3105 20 10

60

41,42

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

3105 51 00

10

45,66

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 51 00

20

44,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 51 00

30

42,83

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

3105 51 00

40

42,17

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

3105 59 00

10

45,66

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 59 00

20

44,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 59 00

30

42,83

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 9, kuid mitte üle 10,40 massiprotsendi

3105 59 00

40

42,17

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

3105 90 91

30

45,66

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 90 91

40

44,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 90 91

50

42,83

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

3105 90 91

60

41,42”

| 4. | Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile:








  Toote kirjeldus | CN-kood | TARICi kood | Kindlaksmääratud tollimaksu määr
  (eurodes tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes |

4.

Määruse (EÜ) nr 132/2001 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr kujutab endast kindlaksmääratud summat eurodes ühe tonni kohta vastavalt järgmisele tabelile:

Toote kirjeldus

CN-kood

TARICi kood

Kindlaksmääratud tollimaksu määr

(eurodes tonni kohta)

—

Ammooniumnitraat, v.a vesilahustes

3102 30 90

—

33,25

| — | Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Ammooniumnitraadi segud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised, lämmastikusisaldusega üle 28 massiprotsendi

3102 40 90

—

33,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 29 00

10

33,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 60 00

10

33,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi

3102 90 00

10

33,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja/või kaaliumisisalduseta |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi, ilma fosfori- ja/või kaaliumisisalduseta

3105 10 00

10

33,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

3105 10 00

20

32,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 3–6 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 3–6 massiprotsenti

3105 10 00

30

31,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 6–9 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 6–9 massiprotsenti

3105 10 00

40

30,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja/või kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

3105 10 00

50

29,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

3105 20 10

30

32,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 20 10

40

31,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 20 10

50

30,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

3105 20 10

60

29,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

3105 51 00

10

32,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 51 00

20

31,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 51 00

30

30,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti

3105 51 00

40

29,79

| — | Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked ammooniumnitraadil põhinevad väetised lämmastikusisaldusega üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, alla 3 massiprotsendi

3105 59 00

10

32,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 59 00

20

31,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 59 00

30

30,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja fosforisisaldusega, väljendatud P2O5, 9–10,40 massiprotsenti

3105 59 00

40

29,79

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, alla 3 massiprotsendi

3105 90 91

30

32,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 3, kuid alla 6 massiprotsendi

3105 90 91

40

31,25

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, vähemalt 6, kuid alla 9 massiprotsendi

3105 90 91

50

30,26

| — | Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

Tahked väetised, mille ammooniumnitraadi sisaldus on üle 80 massiprotsendi ja kaaliumisisaldusega, väljendatud K2O, 9–12 massiprotsenti

3105 90 91

60

29,26”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 21. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 198, 23.8.1995, lk 1.

2

(3)  EÜT L 93, 26.3.1998, lk 1.

3

(4)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 993/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 28).

4

(5)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 993/2004.

5

(6)  Sekundaartoiteelementide ja mikroelementide määratlusi vt määruse (EÜ) nr 2003/2003 põhjendusest 16 ning artikli 2 punktidest c ja d (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

6

(7)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

7

(8)  Lämmastiku (N) aatommass on 14,0067, vesiniku (H) aatommass on 1,00794 ja hapniku (O) aatommass on 15,9994. ANi kogukaal on seega 80,04, millest lämmastik moodustab 28,01. ANi ja lämmastiku suhe on 2,86.

8

(9)  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 punktis b.

9

(10)  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 punktis j.

10

(11)  Vt väetiste määruse põhjendust 19 ja määratlust artikli 2 punktis b.

11

(12)  Vastavalt väetiste määruse artikli 2 punktis j toodud määratlusele.

12

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 946/2005,

22. juuni 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 22. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 55,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 45,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 81,6 |
| 999 | 81,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 59,1 |
| 528 | 48,3 |
| 624 | 71,4 |
| 999 | 59,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 92,9 |
| 400 | 97,4 |
| 404 | 90,8 |
| 508 | 90,3 |
| 512 | 70,9 |
| 528 | 69,7 |
| 720 | 51,3 |
| 804 | 91,0 |
| 999 | 81,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,7 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 300,3 |
| 400 | 358,1 |
| 999 | 329,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 158,3 |
| 999 | 158,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 130,1 |
| 624 | 165,1 |
| 999 | 147,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

55,3

204

35,2

999

45,3

0707 00 05

052

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

81,6

999

81,6

0805 50 10

388

59,1

528

48,3

624

71,4

999

59,6

0808 10 80

388

92,9

400

97,4

404

90,8

508

90,3

512

70,9

528

69,7

720

51,3

804

91,0

999

81,8

0809 10 00

052

187,7

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

300,3

400

358,1

999

329,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

158,3

999

158,3

0809 40 05

052

130,1

624

165,1

999

147,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 947/2005,

22. juuni 2005,

millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 877/2005 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 877/2005 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel peatatakse Belgias, Taanis, Kreekas, Küprosel, Ungaris, Maltal, Madalmaades, Austrias, Sloveenias, Luksemburgis, Rootsis, Soomes ja Ühendkuningriigis.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 877/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 146, 10.6.2005, lk 11.

3

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 948/2005,

22. juuni 2005,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 13.–17. juunini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse 1159/2003 artikli 22 lõike 2 alusel päritoluriikide kaupa jaotatud CXL kontsessioonisuhkru kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 13.–17. juunini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse 1159/2003 artikli 22 lõike 2 alusel päritoluriikide kaupa jaotatud CXL kontsessioonisuhkru kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 13.–17. juunini 2005 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Saavutatud |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Saavutatud |
| Guyana | 0 | Saavutatud |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Saavutatud |
| Mauritius | 0 | Saavutatud |
| Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

0

Saavutatud

Kongo

100

Fidži

0

Saavutatud

Guyana

0

Saavutatud

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Saavutatud

Mauritius

0

Saavutatud

Mosambiik

0

Saavutatud

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 100 | |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

100

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Saavutatud |
| Muud | 100 | |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

0

Saavutatud

Muud

100

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 100 | |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 0 | Saavutatud |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

0

Saavutatud

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 100 | |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 100 | Saavutatud |

Riik

13.–17.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

100

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

100

Saavutatud

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 949/2005,

22. juuni 2005,

millega kuulutatakse lõppenuks pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühenduse rahvusvahelistele kohustustele mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguai voorus (2) on vaja luua tingimused teatud koguse sorgo importimiseks Hispaaniasse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühenduse rahvusvahelistele kohustustele mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguai voorus (2) on vaja luua tingimused teatud koguse sorgo importimiseks Hispaaniasse.

| (2) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) nähakse ette teatud artiklis 2 mainitud asendustoodete raamatupidamisarvestus, et pidada kinni kvootidega kehtestatud kogustest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) nähakse ette teatud artiklis 2 mainitud asendustoodete raamatupidamisarvestus, et pidada kinni kvootidega kehtestatud kogustest.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (4) kuulutati välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (4) kuulutati välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks.

| (4) | Kuna määruse (EÜ) nr 1839/95 artikliga 1 ettenähtud kogus on saavutatud, tuleb pakkumismenetlus lõpetada ja tunnistada määrus (EÜ) nr 2275/2004 kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Kuna määruse (EÜ) nr 1839/95 artikliga 1 ettenähtud kogus on saavutatud, tuleb pakkumismenetlus lõpetada ja tunnistada määrus (EÜ) nr 2275/2004 kehtetuks.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Pakkumismenetlus tollimaksu vähendamiseks, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 ning mis kuulutati välja määrusega (EÜ) nr 2275/2004, on lõppenud.

2.   Määrus (EÜ) nr 2275/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

(4)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

4

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 950/2005,

22. juuni 2005,

millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

Hvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiget,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõike 1 kohaselt võib selles artiklis loetletud toodetele ühendusest eksportimisel määrata eksporditoetust määral, mis on vajalik nende toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõike 1 kohaselt võib selles artiklis loetletud toodetele ühendusest eksportimisel määrata eksporditoetust määral, mis on vajalik nende toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuste korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu ning seoses puu- ja juurviljaekspordi hooajalise iseloomuga tuleks komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. Need kogused tuleb jaotada iga asjaomase toote säilivust arvestades. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuste korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu ning seoses puu- ja juurviljaekspordi hooajalise iseloomuga tuleks komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. Need kogused tuleb jaotada iga asjaomase toote säilivust arvestades.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetuste kehtestamisel tuleb ühelt poolt arvesse võtta hetkeolukorda ning turusuundumusi puu- ja köögivilja hindade ja nende kättesaadavuse osas ühenduse turul ning teiselt poolt puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelises kaubanduses. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetuste kehtestamisel tuleb ühelt poolt arvesse võtta hetkeolukorda ning turusuundumusi puu- ja köögivilja hindade ja nende kättesaadavuse osas ühenduse turul ning teiselt poolt puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelises kaubanduses. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Rahvusvahelise kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad mõnede toodete puhul nõuda eri toetusmäärade kehtestamist vastavalt toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvahelise kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad mõnede toodete puhul nõuda eri toetusmäärade kehtestamist vastavalt toote sihtkohale.

| (7) | Kooritud mandlite, koorimata sarapuupähklite ning koorimata kreeka pähklite ekspordikogused võivad praegu olla majanduslikult olulised. |
| --- | --- |

(7)

Kooritud mandlite, koorimata sarapuupähklite ning koorimata kreeka pähklite ekspordikogused võivad praegu olla majanduslikult olulised.

| (8) | Kuna pähkleid on suhteliselt lihtne ladustada, võib eksporditoetusi määrata pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(8)

Kuna pähkleid on suhteliselt lihtne ladustada, võib eksporditoetusi määrata pikemaks ajaks.

| (9) | Pidades silmas olemasolevate ressursside kõige tõhusamat kasutamist ja ühenduse ekspordi struktuuri, on asjakohane pähklite eksporditoetused kindlaks määrata vastavalt süsteemile A1. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas olemasolevate ressursside kõige tõhusamat kasutamist ja ühenduse ekspordi struktuuri, on asjakohane pähklite eksporditoetused kindlaks määrata vastavalt süsteemile A1.

| (10) | Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Pähklite eksporditoetuse määrad, litsentsitaotluste esitamise tähtajad ning ettenähtud kogused määratakse kindlaks käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000, (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud koguste arvestamisel.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on süsteemi A1 litsentside kehtivusaeg kolm kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

4

---

LISA

komisjoni 22. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse pähklite eksporditoetused (süsteem A1)

Litsentsitaotlusi võetakse vastu 24. juunist 2005 kuni 8. septembrini 2005.

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Toetuse määr
  (euro/netokaalu tonn) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0802 12 90 9000 | A00 | 45 | 1 426 |
| 0802 21 00 9000 | A00 | 53 | 569 |
| 0802 22 00 9000 | A00 | 103 | 3 929 |
| 0802 31 00 9000 | A00 | 66 | 588 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Toetuse määr

(euro/netokaalu tonn)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0802 12 90 9000

A00

45

1 426

0802 21 00 9000

A00

53

569

0802 22 00 9000

A00

103

3 929

0802 31 00 9000

A00

66

588

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 951/2005,

22. juuni 2005,

millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames. |
| --- | --- |

(8)

Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A1 süsteemi puhul on toetusemäärad, toetuse taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas. Süsteemi B puhul on soovituslikud toetusemäärad, litsentsi taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (EÜT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

4

---

LISA

komisjoni 22. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Süsteem A1
  Toetuse taotlemise tähtaeg: 24.6.2005–8.9.2005 | Süsteem B
  Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 1.7.2005–15.9.2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| Toetuse määr
  (EUR/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (t) | Soovituslik toetuse määr
  (EUR/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 35 | | 35 | 1 874 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 38 | | 38 | 615 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 25 | | 25 | 6 627 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 36 | | 36 | 19 233 |
| 0809 30 10 9100 | A00 | 13 | | 13 | 9 708 |
| 0809 30 90 9100 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Süsteem A1

Toetuse taotlemise tähtaeg: 24.6.2005–8.9.2005

Süsteem B

Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 1.7.2005–15.9.2005

Toetuse määr

(EUR/netokaalu)

Kavandatav kogus

(t)

Soovituslik toetuse määr

(EUR/netokaalu)

Kavandatav kogus

(t)

0702 00 00 9100

F08

35

35

1 874

0805 10 20 9100

A00

38

38

615

0806 10 10 9100

A00

25

25

6 627

0808 10 80 9100

F09

36

36

19 233

0809 30 10 9100

A00

13

13

9 708

0809 30 90 9100

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits; |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica; |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria; |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia, |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits;

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica;

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria;

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia,

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik, |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik,

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad.

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 952/2005,

22. juuni 2005,

millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1429/95, (2) on sätestatud töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (välja arvatud suhkrulisandiga tooted) eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1429/95, (2) on sätestatud töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (välja arvatud suhkrulisandiga tooted) eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõike 1 sätestatakse, et sel määral, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib nendelt toodetelt maksta eksporditoetust, võttes seejuures arvesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikega 4 nähakse ette, et kui artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud toodetes sisalduva suhkru eksporditoetus ei ole nende toodete ekspordi võimaldamiseks piisav, kohaldatakse kõnealuste toodete suhtes nimetatud määruse artikli 17 kohaselt kindlaksmääratud toetust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõike 1 sätestatakse, et sel määral, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib nendelt toodetelt maksta eksporditoetust, võttes seejuures arvesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikega 4 nähakse ette, et kui artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud toodetes sisalduva suhkru eksporditoetus ei ole nende toodete ekspordi võimaldamiseks piisav, kohaldatakse kõnealuste toodete suhtes nimetatud määruse artikli 17 kohaselt kindlaksmääratud toetust.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõikele 2 tuleb hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuse korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu tuleks määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõikele 2 tuleb hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuse korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu tuleks määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 2 tuleb toetuste kehtestamisel arvesse võtta ühelt poolt töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste hindade ja kättesaadavuse hetkeolukorda ja suundumusi ühenduse turul ning teiselt poolt rahvusvahelises kaubanduses kehtivaid hindu. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 2 tuleb toetuste kehtestamisel arvesse võtta ühelt poolt töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste hindade ja kättesaadavuse hetkeolukorda ja suundumusi ühenduse turul ning teiselt poolt rahvusvahelises kaubanduses kehtivaid hindu. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 3 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 3 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Rahvusvahelises kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad nõuda eri toetuste kehtestamist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvahelises kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad nõuda eri toetuste kehtestamist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsside, kooritud tomatite, konserveeritud kirsside, sarapuupähklitoodete ja mõne apelsinimahla ekspordikogused võivad praegusel ajal olla majanduslikult olulised. |
| --- | --- |

(7)

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsside, kooritud tomatite, konserveeritud kirsside, sarapuupähklitoodete ja mõne apelsinimahla ekspordikogused võivad praegusel ajal olla majanduslikult olulised.

| (8) | Seetõttu oleks asjakohane kindlaks määrata eksporditoetuste määrad ja ettenähtud kogused. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu oleks asjakohane kindlaks määrata eksporditoetuste määrad ja ettenähtud kogused.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektori eksporditoetuste määrad, litsentsitaotluste vastuvõtmise ja litsentside esitamise tähtajad ning ettenähtud kogused on kehtestatud lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud koguste arvestamisel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2005

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 498/2004 (ELT L 80, 18.3.2004, lk 20).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 558/2005 (ELT L 94, 13.4.2005, lk 22).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

4

---

LISA

komisjoni 22. juuni 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

Litsentsitaotlusi võetakse vastu 24. juunist kuni 24. oktoobrini 2005.

Litsentse antakse välja juulist kuni oktoobrini 2005.

| Tootekood (1) | Sihtkoha kood (2) | Toetusemäär
  (euro/netokaalu tonn) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 595 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Tootekood (1)

Sihtkoha kood (2)

Toetusemäär

(euro/netokaalu tonn)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

595

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F06 | kõik sihtkohad, välja arvatud Põhja-Ameerika riigid. |
| --- | --- |
| F10 | kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria. |

F06

kõik sihtkohad, välja arvatud Põhja-Ameerika riigid.

F10

kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuni 2005,

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

(2005/453/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 17. septembri 2002. aasta otsust 2002/758/EÜ, Euratom majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2002 kuni 20. septembrini 2006, (1)

võttes arvesse Leedu valitsuse esitatud kandidaati,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Arvydas ŽYGISE tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 10. jaanuaril 2005,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vitas MAČIULIS nimetatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmeks Arvydas ŽYGISE asemel tema allesjäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 253, 21.9.2002, lk 9.

1

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/25

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuni 2005,

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

(2005/454/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 17. septembri 2002. aasta otsust 2002/758/EÜ, Euratom majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2002 kuni 20. septembrini 2006, (1)

võttes arvesse Prantsusmaa valitsuse esitatud kandidaati,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Noël DUPUY tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 2. veebruaril 2005,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Bruno CLERGEOT nimetatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmeks Noël DUPUY asemel tema allesjäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 253, 21.9.2002, lk 9.

1

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuni 2005,

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

(2005/455/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 17. septembri 2002. aasta otsust 2002/758/EÜ, Euratom majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2002 kuni 20. septembrini 2006, (1)

võttes arvesse Leedu valitsuse esitatud kandidaati,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Aldona BALSIENĖ tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 10. jaanuaril 2005,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Daiva KVEDARAITĖ nimetatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmeks Aldona BALSIENĖ asemele tema allesjäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 253, 21.9.2002, lk 9.

1

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/27

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuni 2005,

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikme ametisse nimetamise kohta

(2005/456/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 17. septembri 2002. aasta otsust 2002/758/EÜ, Euratom majandus- ja sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2002 kuni 20. septembrini 2006, (1)

võttes arvesse Itaalia valitsuse esitatud kandidaati,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades järgmist:

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Giacomino TARICCO tagasiastumisega, millest teavitati nõukogu 28. oktoobril 2004,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Angelo GRASSO nimetatakse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee liikmeks Giacomino TARICCO asemele tema allesjäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 253, 21.9.2002, lk 9.

1

---

Komisjon

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/28

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2005,

millega lubatakse turule viia isomaltuloosi uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1001 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2005/457/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. oktoobril 2003. aastal esitas Cargill Incorporated, kes tegutseb Cerestari kaudu, Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse isomaltuloosi turuleviimise kohta uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

30. oktoobril 2003. aastal esitas Cargill Incorporated, kes tegutseb Cerestari kaudu, Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse isomaltuloosi turuleviimise kohta uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Ühendkuningriigi pädevad asutused andsid 19. märtsil 2004 esialgse hindamisaruande. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi pädevad asutused andsid 19. märtsil 2004 esialgse hindamisaruande.

| (3) | Oma esialgses hindamisaruandes jõudis Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus järeldusele, et kavandatud isomaltuloosi kasutusotstarve on inimtoiduna kasutamisel ohutu. |
| --- | --- |

(3)

Oma esialgses hindamisaruandes jõudis Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus järeldusele, et kavandatud isomaltuloosi kasutusotstarve on inimtoiduna kasutamisel ohutu.

| (4) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõigile liikmesriikidele 15. aprillil 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande kõigile liikmesriikidele 15. aprillil 2004.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikega 4 ette nähtud 60 päeva jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.

| (6) | Liikmesriikide koosolekul 10. detsembril 2004. aastal võtsid eksperdid arvesse esialgse hindamisaruande riskianalüüsi käsitleva osa ning olid arvamusel, et puudub vajadus edaspidi Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerida. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikide koosolekul 10. detsembril 2004. aastal võtsid eksperdid arvesse esialgse hindamisaruande riskianalüüsi käsitleva osa ning olid arvamusel, et puudub vajadus edaspidi Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerida.

| (7) | Isomaltuloosi sisaldavate toitude toitumisalase teabega märgistamise ja reklaamimise korral rakendatakse nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta. (2) |
| --- | --- |

(7)

Isomaltuloosi sisaldavate toitude toitumisalase teabega märgistamise ja reklaamimise korral rakendatakse nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta. (2)

| (8) | Esialgse hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et isomaltuloos vastab määruse artikli 3 lõikega 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Esialgse hindamisaruande alusel on kindlaks tehtud, et isomaltuloos vastab määruse artikli 3 lõikega 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas määratletud isomaltuloosi lubatakse turule viia eesmärgiga seda kasutada toiduainetes uuendtoiduna või toidu uuendkoostisosana.

Artikkel 2

Sõna “isomaltuloos” esitatakse kas valmistoote märgistusel või seda sisaldavate toiduainete koostisosade loetelus.

Sõnad “isomaltuloos on glükoosi ja fruktoosi allikas” esitatakse hästi nähtava joonealuse märkusena, ühendatuna tärni (*) abil isomaltuloosiga. Nende sõnade kirjatüüp on vähemalt sama suur kui koostisosade loetelul.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Cargill Incorporated’le, c/o Cerestar, Havenstraat 84, B-1800 Vilvoorde.

Brüssel, 4. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/120/EÜ (ELT L 333, 20.12.2003, lk 51).

2

---

LISA

TÄPSUSTUSED ISOMALTULOOSI KOHTA

Määratlus

Redutseeruv disahhariid, mis koosneb ühest glükoosi ja ühest fruktoosi ühikust, mis on seotud alfa-1,6-glükosiidsidemega. Seda saadakse sahharoosist ensümaatilise protsessi teel. Turustatav toode on isomaltuloosmonohüdraat.

Keemiline nimetus

6-O-a-D-glükopüranosüül-D-fruktofuranoos monohüdraat

CASi number

13718-94-0

Keemiline valem

C12H22O11 · H2O

Struktuurivalem

Image

Valemmass

360,3 (monohüdraat)

Sisaldus

Vähemalt 98 % kuivainest

Kirjeldus

Valge või peaaegu valge värvusega peaaegu lõhnatud magusa maitsega kristallid

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 6,5 % (60 °C, 5 tundi)

Plii

Mitte üle 0,1 mg/kg

Määramisel kasutada spetsiifilisele tasemele vastavat aatomiabsorptsioontehnikat. Proovi suuruse ja ettevalmistamise meetodi valik võib põhineda FNP viiendas numbris “Instrumentaalsed meetodid” (1) esitatud meetodi põhimõtetele.

---

(1)  Food and Nutrition Paper 5 Rev.2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials. (JECFA) 1991, lk 322 inglise keeles – ISBN 92-5-102991-1.

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/31

---

KOMISJONI OTSUS,

21. juuni 2005,

millega Itaaliale antakse nõukogu direktiivi 92/102/EMÜ (loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta) artikli 3 lõikega 2 ettenähtud erand

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1826 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/458/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiivi 92/102/EMÜ loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 92/102/EMÜ artikli 3 lõikega 2 nähakse ette võimalus lubada liikmesriikidel jätta artikli 3 lõikega 1 nõutavast põllumajandusettevõtete loetelust välja sellised põllumajandusettevõtted, kus ei ole rohkem kui kolm lammast või kitse, kelle puhul lisatasu ei ole taotletud, või üks siga, tingimusel et kõnealused loomad on ette nähtud omanikule kasutamiseks või tarbimiseks ning et nende suhtes kohaldatakse enne liikumist direktiiviga nõutud kontrolle. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 92/102/EMÜ artikli 3 lõikega 2 nähakse ette võimalus lubada liikmesriikidel jätta artikli 3 lõikega 1 nõutavast põllumajandusettevõtete loetelust välja sellised põllumajandusettevõtted, kus ei ole rohkem kui kolm lammast või kitse, kelle puhul lisatasu ei ole taotletud, või üks siga, tingimusel et kõnealused loomad on ette nähtud omanikule kasutamiseks või tarbimiseks ning et nende suhtes kohaldatakse enne liikumist direktiiviga nõutud kontrolle.

| (2) | Itaalia ametiasutused on taotlenud kõnealuse loa kohaldamist põllumajandusettevõtete puhul, kus ei ole rohkem kui üks siga, ja on esitanud asjakohased kinnitused veterinaarkontrollide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia ametiasutused on taotlenud kõnealuse loa kohaldamist põllumajandusettevõtete puhul, kus ei ole rohkem kui üks siga, ja on esitanud asjakohased kinnitused veterinaarkontrollide kohta.

| (3) | Seetõttu tuleks Itaalial lubada kohaldada kõnealust erandit. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks Itaalial lubada kohaldada kõnealust erandit.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalial lubatakse kohaldada direktiivi 92/102 EMÜ artikli 3 lõikes 2 sätestatud erandit ettevõtete puhul, kus ei ole rohkem kui üks siga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 21. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 21/2004 (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8).

1

---

| 23.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/32

---

KOMISJONI OTSUS,

22. juuni 2005,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas pinoxadeni kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1839 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/459/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ nähakse ette ühenduses lubatud, taimekaitsevahenditesse lisatavate toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ nähakse ette ühenduses lubatud, taimekaitsevahenditesse lisatavate toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | Syngenta Ltd esitas 31. märtsil 2004 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine pinoxaden kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Syngenta Ltd esitas 31. märtsil 2004 Ühendkuningriigi ametiasutustele toimiku toimeaine pinoxaden kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud seejärel asjaomase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud seejärel asjaomase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealust toimikut käsitatakse direktiivi 91/414/EMÜ II lisas ja vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andmete ja teabega seotud nõuetele põhimõtteliselt vastavana. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealust toimikut käsitatakse direktiivi 91/414/EMÜ II lisas ja vähemalt ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud andmete ja teabega seotud nõuetele põhimõtteliselt vastavana.

| (5) | Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või lisateabe esitamist teatavate punktide selgitamiseks toimikus. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või lisateabe esitamist teatavate punktide selgitamiseks toimikus.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohaldamist, vastab käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeainete kohta esitatud toimik, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuse aine kandmiseks nimetatud direktiivi I lisasse, põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

Samuti vastab kõnealune toimik nimetatud direktiivi III lisas sätestatud andmete ja teabega seotud nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviisi.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab asjaomase toimiku üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab selle läbivaatuse tulemused ning soovitused asjaomase toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise kohta, samuti sellega seotud tingimused komisjonile niipea kui võimalik ja hiljemalt aasta jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.5.2005, lk 5).

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINE

| Nr | Üldnimetus CIPACi nr | Taotleja | Taotlemise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pinoxaden CIPACi nr pole veel määratud | Syngenta Ltd | 31.3.2004 | UK |

Nr

Üldnimetus CIPACi nr

Taotleja

Taotlemise kuupäev

Referentliikmesriik

1

Pinoxaden CIPACi nr pole veel määratud

Syngenta Ltd

31.3.2004

UK

---