# Úřední věstník L 144/8. č

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 144 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 488. června 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 144

České vydání

Právní předpisy

Svazek 488. června 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 860/2005 ze dne 30. května 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) č. 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a hlavouna tuponosého | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 861/2005 ze dne 7. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 862/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky | 11 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 863/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 459/2005 o vyhlášení stálého nabídkového řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku rakouského intervenčního orgánu | 37 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 864/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 615/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku slovenského intervenčního orgánu | 39 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 865/2005 ze dne 7. června 2005 o změně nařízení (ES) č. 2707/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o podporu Společenství pro poskytování mléka a některých mléčných výrobků žákům ve školách | 41 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 860/2005 ze dne 30. května 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) č. 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a hlavouna tuponosého

1

Nařízení Komise (ES) č. 861/2005 ze dne 7. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 862/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky

11

Nařízení Komise (ES) č. 863/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 459/2005 o vyhlášení stálého nabídkového řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku rakouského intervenčního orgánu

37

Nařízení Komise (ES) č. 864/2005 ze dne 7. června 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 615/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku slovenského intervenčního orgánu

39

Nařízení Komise (ES) č. 865/2005 ze dne 7. června 2005 o změně nařízení (ES) č. 2707/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o podporu Společenství pro poskytování mléka a některých mléčných výrobků žákům ve školách

41

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2005 o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii | 42 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. června 2005 o finančním příspěvku Společenství na programy kontroly a sledování rybolovu členských států v roce 2005 a dohledu nad ním
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1630) | 43 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. června 2005 o přidělení jednoho dodatečného dne mimo přístav Dánsku a Spojenému království v souladu s přílohou IVa nařízení Rady (ES) č. 27/2005
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1657) | 51 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2005 o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

42

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. června 2005 o finančním příspěvku Společenství na programy kontroly a sledování rybolovu členských států v roce 2005 a dohledu nad ním
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1630)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1630)

43

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. června 2005 o přidělení jednoho dodatečného dne mimo přístav Dánsku a Spojenému království v souladu s přílohou IVa nařízení Rady (ES) č. 27/2005
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1657)

(oznámeno pod číslem K(2005) 1657)

51

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/426/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) | 52 |
| | * | Společný postoj Rady 2005/427/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2005/220/SZBP | 54 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/428/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/221/SZBP | 59 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2005/426/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

52

*

Společný postoj Rady 2005/427/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2005/220/SZBP

54

*

Rozhodnutí Rady 2005/428/SZBP ze dne 6. června 2005, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/221/SZBP

59

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 860/2005

ze dne 30. května 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) č. 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a hlavouna tuponosého

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (2), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 (3) stanoví pro rok 2005 rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 (3) stanoví pro rok 2005 rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů.

| (2) | Je nutné opravit některé početní chyby, ke kterým došlo při přidělování kvót členským státům pro některé druhy. |
| --- | --- |

(2)

Je nutné opravit některé početní chyby, ke kterým došlo při přidělování kvót členským státům pro některé druhy.

| (3) | Stejné podmínky by za účelem zlepšení rozhodovacího procesu, který je založen na racionálním odborném doporučení a na nejlepších dostupných informacích, měly platit v případě plavidel ES vykazujících druhy, na které se nevztahují kvóty, ulovené ve vodách ES s rozdělením na druhy a oblasti. |
| --- | --- |

(3)

Stejné podmínky by za účelem zlepšení rozhodovacího procesu, který je založen na racionálním odborném doporučení a na nejlepších dostupných informacích, měly platit v případě plavidel ES vykazujících druhy, na které se nevztahují kvóty, ulovené ve vodách ES s rozdělením na druhy a oblasti.

| (4) | V souladu s postupem stanoveným v Dohodě o rybolovu a mořském prostředí mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou (4) projednávalo Společenství s Islandskou republikou rybolovná práva na rok 2005. Výsledek těchto jednání musí být zapracován do nařízení (ES) č. 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s postupem stanoveným v Dohodě o rybolovu a mořském prostředí mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou (4) projednávalo Společenství s Islandskou republikou rybolovná práva na rok 2005. Výsledek těchto jednání musí být zapracován do nařízení (ES) č. 27/2005.

| (5) | Orgány Grónska oznámily Komisi, že Společenství může odlovit ve vodách Grónska 1 000 tun krabů rodu Chionoecetes. Dále bylo s grónskými orgány dohodnuto, že celá kvóta okouníků rodu Sebastes v oblastech V a XIV může být lovena pomocí pelagických vlečných sítí. |
| --- | --- |

(5)

Orgány Grónska oznámily Komisi, že Společenství může odlovit ve vodách Grónska 1 000 tun krabů rodu Chionoecetes. Dále bylo s grónskými orgány dohodnuto, že celá kvóta okouníků rodu Sebastes v oblastech V a XIV může být lovena pomocí pelagických vlečných sítí.

| (6) | Zdálo se, že přidělení více dnů rybolovu na kalendářní měsíc v Severním moři plavidlům lovícím ryby s vlečnými zařízeními s okny se čtvercovými oky o velikosti 120 mm by mohlo ohrozit obnovu tresky obecné a nebylo v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004. Severní moře by proto mělo být vyřazeno ze seznamu oblastí, na které se vztahuje přidělení dodatečných dnů. Stejně žádoucí je vyjasnění technické specifikace okna se čtvercovými oky o velikosti 120 mm. |
| --- | --- |

(6)

Zdálo se, že přidělení více dnů rybolovu na kalendářní měsíc v Severním moři plavidlům lovícím ryby s vlečnými zařízeními s okny se čtvercovými oky o velikosti 120 mm by mohlo ohrozit obnovu tresky obecné a nebylo v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004. Severní moře by proto mělo být vyřazeno ze seznamu oblastí, na které se vztahuje přidělení dodatečných dnů. Stejně žádoucí je vyjasnění technické specifikace okna se čtvercovými oky o velikosti 120 mm.

| (7) | Rybolovná práva na hlubinné druhy žraloků v podoblasti ICES X (vody Společenství a mezinárodní vody) by měla být zvýšena na 120 tun, čímž se umožní, aby hlubinné druhy žraloků, které jsou odloveny jako nevyhnutelné vedlejší úlovky v rámci jiných odlovů, mohly být vyloženy na pevninu. |
| --- | --- |

(7)

Rybolovná práva na hlubinné druhy žraloků v podoblasti ICES X (vody Společenství a mezinárodní vody) by měla být zvýšena na 120 tun, čímž se umožní, aby hlubinné druhy žraloků, které jsou odloveny jako nevyhnutelné vedlejší úlovky v rámci jiných odlovů, mohly být vyloženy na pevninu.

| (8) | Pravidla vzájemného působení při rybolovu mezi oblastmi definovaná v příloze IVa a příloze IVc nařízení (ES) č. 27/2005 by neměla plavidlu bránit, aby využívalo maximální počet dnů, které má k dispozici podle přílohy IVa. Tato pravidla by proto měla být změněna. |
| --- | --- |

(8)

Pravidla vzájemného působení při rybolovu mezi oblastmi definovaná v příloze IVa a příloze IVc nařízení (ES) č. 27/2005 by neměla plavidlu bránit, aby využívalo maximální počet dnů, které má k dispozici podle přílohy IVa. Tato pravidla by proto měla být změněna.

| (9) | Nařízení (ES) č. 2270/2004 stanoví pro roky 2005 a 2006 rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství (5). |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 2270/2004 stanoví pro roky 2005 a 2006 rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství (5).

| (10) | Rybolovná práva na hlavouna tuponosého v divizi ICES Vb, podoblastech VI a VII (vody Společenství a mezinárodní vody) byla v nařízení (ES) č. 2270/2004 nevhodně vypočítána a měla by být opravena. |
| --- | --- |

(10)

Rybolovná práva na hlavouna tuponosého v divizi ICES Vb, podoblastech VI a VII (vody Společenství a mezinárodní vody) byla v nařízení (ES) č. 2270/2004 nevhodně vypočítána a měla by být opravena.

| (11) | Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít co nejdříve. Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytně nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I odst. 3 Protokolu o úloze národních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, |
| --- | --- |

(11)

Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít co nejdříve. Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytně nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I odst. 3 Protokolu o úloze národních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,

| (12) | Nařízení (ES) č. 27/2005 a (ES) č. 2270/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(12)

Nařízení (ES) č. 27/2005 a (ES) č. 2270/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 27/2005

Nařízení (ES) č. 27/2005 se mění takto:

| 1. | V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.“

| 2. | V článku 9 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Rybolov prováděný plavidly Společenství ve vodách pod jurisdikcí Islandu je omezen na oblast vymezenou přímými liniemi, které postupně spojují tyto souřadnice: | jihozápadní oblast






  1. | 63° 12′ s.š. a 23° 05′ z.d. přes 62° 00′ s.š. a 26° 00′ z.d., |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V článku 9 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Rybolov prováděný plavidly Společenství ve vodách pod jurisdikcí Islandu je omezen na oblast vymezenou přímými liniemi, které postupně spojují tyto souřadnice:

jihozápadní oblast

1.

63° 12′ s.š. a 23° 05′ z.d. přes 62° 00′ s.š. a 26° 00′ z.d.,

| 2. | 62° 58′ s.š. a 22° 25′ z.d., |
| --- | --- |

2.

62° 58′ s.š. a 22° 25′ z.d.,

| 3. | 63° 06′ s.š. a 21° 30′ z.d., |
| --- | --- |

3.

63° 06′ s.š. a 21° 30′ z.d.,

| 4. | 63° 03′ s.š. a 21° 00′ z.d. a odtud 180° 00′ j.š.; |
| --- | --- |

4.

63° 03′ s.š. a 21° 00′ z.d. a odtud 180° 00′ j.š.;

| | jihovýchodní oblast






  1. | 63° 14′ s.š. a 10° 40′ z.d., |
| --- | --- | --- |

jihovýchodní oblast

1.

63° 14′ s.š. a 10° 40′ z.d.,

| 2. | 63° 14′ s.š. a 11° 23′ z.d., |
| --- | --- |

2.

63° 14′ s.š. a 11° 23′ z.d.,

| 3. | 63° 35′ s.š. a 12° 21′ z.d., |
| --- | --- |

3.

63° 35′ s.š. a 12° 21′ z.d.,

| 4. | 64° 00′ s.š. a 12° 30′ z.d., |
| --- | --- |

4.

64° 00′ s.š. a 12° 30′ z.d.,

| 5. | 63° 53′ s.š. a 13° 30′ z.d., |
| --- | --- |

5.

63° 53′ s.š. a 13° 30′ z.d.,

| 6. | 63° 36′ s.š. a 14° 30′ z.d., |
| --- | --- |

6.

63° 36′ s.š. a 14° 30′ z.d.,

| 7. | 63° 10′ s.š. a 17° 00′ z.d. a odtud 180° 00′ j.š.“ |
| --- | --- |

7.

63° 10′ s.š. a 17° 00′ z.d. a odtud 180° 00′ j.š.“

| 3. | Přílohy IB, IC, ID, IVa, IVc a VI se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Přílohy IB, IC, ID, IVa, IVc a VI se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Změny nařízení (ES) č. 2270/2004

Příloha nařízení (ES) č. 2270/2004 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 161, 2.7.1993, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 4.

5

---

PŘÍLOHA I

Přílohy nařízení (ES) č. 27/2005 se mění takto:

| 1. | v příloze IB:






  a) | údaje týkající se druhu mník mořský v oblasti III (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | Mník mořský

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v příloze IB:

a)

údaje týkající se druhu mník mořský v oblasti III (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:

„Druh

:

Mník mořský

Molva molva

| Oblast | : | III (vody Společenství a mezinárodní vody) |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

III (vody Společenství a mezinárodní vody)

Belgie

10 (1)

Dánsko

76

Německo

10

Švédsko

30

Spojené království

10 (1)

ES

136

| b) | Údaje týkající se druhu krevetka severní v oblasti IIa (vody ES), IV (vody ES) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | Krevetka severní

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Údaje týkající se druhu krevetka severní v oblasti IIa (vody ES), IV (vody ES) se nahrazují tímto:

„Druh

:

Krevetka severní

Pandalus borealis

| Oblast | : | IIa (vody ES), IV (vody ES)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

IIa (vody ES), IV (vody ES)

PRA/2AC4-C

Dánsko

3 700

Nizozemsko

35

Švédsko

149

Spojené království

1 096

ES

4 980

TAC

4 980

Preventivní TAC, na který se vztahují články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“

| c) | Údaje týkající se „kombinované kvóty“ v oblasti vod ES oblastí Vb, VI, VII se nahrazují tímto:














  „Druh | : | kombinovaná kvóta |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Údaje týkající se „kombinované kvóty“ v oblasti vod ES oblastí Vb, VI, VII se nahrazují tímto:

„Druh

:

kombinovaná kvóta

| Oblast | : | vody ES v oblastech Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

vody ES v oblastech Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

ES

nepoužije se

Norsko

600 (2)

TAC

nepoužije se

| d) | Údaje týkající se „jiných druhů“ ve vodách oblasti ES v oblastech IIa, IV, VIa severně od 56° 30’ s.š. se nahrazují tímto:














  „Druh | : | Jiné druhy |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Údaje týkající se „jiných druhů“ ve vodách oblasti ES v oblastech IIa, IV, VIa severně od 56° 30’ s.š. se nahrazují tímto:

„Druh

:

Jiné druhy

| Oblast | : | vody ES v oblastech IIa, IV, VIa severně od 56° 30’ s.š.
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

vody ES v oblastech IIa, IV, VIa severně od 56° 30’ s.š.

OTH/2A46AN

ES

nepoužije se

Norsko

4 720 (3)

Faerské ostrovy

400 (4)

TAC

nepoužije se

| 2. | V příloze IC:






  a) | Údaje týkající se druhu krabi rodu Chionoecetes v oblasti NAFO 0,1 (vody Grónska) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | Krabi rodu Chionocetes

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V příloze IC:

a)

Údaje týkající se druhu krabi rodu Chionoecetes v oblasti NAFO 0,1 (vody Grónska) se nahrazují tímto:

„Druh

:

Krabi rodu Chionocetes

Chionoecetes spp.

| Oblast | : | NAFO 0,1 (vody Grónska)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

NAFO 0,1 (vody Grónska)

PCR/N01GRN

Irsko

125

Španělsko

875

ES

1 000

TAC

nepoužije se

Preventivní TAC, na který se nevztahují články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“

| b) | Údaje týkající se druhu huňáček severní v oblasti V, XIV (vody Grónska) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | Huňáček severní

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Údaje týkající se druhu huňáček severní v oblasti V, XIV (vody Grónska) se nahrazují tímto:

„Druh

:

Huňáček severní

Mallotus villosus

| Oblast | : | V, XIV (vody Grónska)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

V, XIV (vody Grónska)

CAP/514GRN

všechny členské státy

0

ES

50 050 (5)
   (6)

TAC

nepoužije se

| c) | Údaje týkající se druhu okouníci rodu Sebastes v oblasti V, XIV (vody Grónska) se nahrazují těmito dvěma tabulkami:














  „Druh | : | Okouníci rodu

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Údaje týkající se druhu okouníci rodu Sebastes v oblasti V, XIV (vody Grónska) se nahrazují těmito dvěma tabulkami:

„Druh

:

Okouníci rodu

Sebastes spp.

| Oblast | : | V, XIV (vody Grónska)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

V, XIV (vody Grónska)

RED/514GRN

Německo

11 794 (10)

Francie

60 (10)

Spojené království

84 (10)

ES

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

nepoužije se

Nepoužijí se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.

| Druh | : | Okouníci rodu

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Druh

:

Okouníci rodu

Sebastes spp.

| Oblast | : | Va (vody Islandu)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

Va (vody Islandu)

RED/05A-IS

Belgie

100 (11)
   (12)

Německo

1 690 (11)
   (12)

Francie

50 (11)
   (12)

Spojené království

1 160 (11)
   (12)

ES

3 000 (11)
   (12)

TAC

nepoužije se

| 3. | V příloze ID se údaje týkající se druhu mníkovec štíhlý v oblasti NAFO 3N0 nahrazují tímto:














  „Druh | : | Mníkovec štíhlý

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V příloze ID se údaje týkající se druhu mníkovec štíhlý v oblasti NAFO 3N0 nahrazují tímto:

„Druh

:

Mníkovec štíhlý

Urophycis tenuis

| Oblast | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO

Španělsko

2 165

Portugalsko

2 835

ES

5 000

TAC

8 500

Nepoužijí se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“

| 4. | V příloze IVa:






  a) | Tabulka II se nahrazuje tímto:
  „Tabulka II – Odchylky od počtu dní strávených v oblasti a mimo přístav uvedených v tabulce I a související podmínky








  Oblast | Lovná zařízení definovaná v bodě 4 | Záznam úlovků plavidla za rok 2002 (13) | Dny |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oblast uvedená v bodě 2 | 4a), 4e) | Méně než 5 % každého z těchto druhů: tresky obecné, jazyka obecného a platýse velkého | Bez omezení (14) |
| Oblast uvedená v bodě 2 | 4a), 4b) | Méně než 5 % tresky | 100 až < 120 mm až 13 ≥ 120 mm až 14 |
| Kattegat a Severní moře | 4c) lovná zařízení o velikosti ok nejméně 220 mm | Méně než 5 % tresky obecné a více než 5 % pakambaly velké a hranáče šedého | Až 15 dnů |
| Kattegat a Skagerrak | 4a) lovná zařízení s oknem se čtvercovými oky o velikosti 120 mm (15) | nepoužije se | 12 dnů |
| Východní část Lamanšského průlivu | 4c) třístěnné tenatové sítě o velikosti ok nejvýše 110 mm | Plavidla mimo přístav nejdéle 24 hodin | 19 dnů |

4.

V příloze IVa:

a)

Tabulka II se nahrazuje tímto:

„Tabulka II – Odchylky od počtu dní strávených v oblasti a mimo přístav uvedených v tabulce I a související podmínky

Oblast

Lovná zařízení definovaná v bodě 4

Záznam úlovků plavidla za rok 2002 (13)

Dny

Oblast uvedená v bodě 2

4a), 4e)

Méně než 5 % každého z těchto druhů: tresky obecné, jazyka obecného a platýse velkého

Bez omezení (14)

Oblast uvedená v bodě 2

4a), 4b)

Méně než 5 % tresky

100 až < 120 mm až 13 ≥ 120 mm až 14

Kattegat a Severní moře

4c) lovná zařízení o velikosti ok nejméně 220 mm

Méně než 5 % tresky obecné a více než 5 % pakambaly velké a hranáče šedého

Až 15 dnů

Kattegat a Skagerrak

4a) lovná zařízení s oknem se čtvercovými oky o velikosti 120 mm (15)

nepoužije se

12 dnů

Východní část Lamanšského průlivu

4c) třístěnné tenatové sítě o velikosti ok nejvýše 110 mm

Plavidla mimo přístav nejdéle 24 hodin

19 dnů

| b) | V dodatku 1 se druhá věta bodu 4 písm. a) nahrazuje tímto:
  „Okno se vloží do vrchního panelu.“ |
| --- | --- |

b)

V dodatku 1 se druhá věta bodu 4 písm. a) nahrazuje tímto:

„Okno se vloží do vrchního panelu.“

| 5. | V příloze IVc bodu 6 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „6. | a) | Maximální počet dnů každého kalendářního měsíce, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti a mimo přístav, pokud má na palubě lovná zařízení uvedená v bodě 4, je uveden v tabulce I.
  Pokud plavidlo v rámci rybářského výjezdu přejíždí mezi dvěma oblastmi, odečte se den od té oblasti, kde během daného dne strávilo více času.
  Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v celkové oblasti, jež se skládá z oblastí definovaných v bodě 2 této přílohy a v bodě 2 přílohy IVa, nesmí překročit počet uvedený v tabulce I této přílohy. Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v oblastech definovaných v bodě 2 přílohy IVa, však nesmí překročit maximální počet stanoveným v souladu s přílohou IVa.
  Tabulka I – Maximální počet dnů strávených v oblasti a mimo přístav podle jednotlivých lovných zařízení







  Oblast definovaná v bodě 2: | Kategorie lovných zařízení uvedených v bodě: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | západní část Lamanšského průlivu (divize ICES VIIe). |

5.

V příloze IVc bodu 6 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„6.

a)

Maximální počet dnů každého kalendářního měsíce, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti a mimo přístav, pokud má na palubě lovná zařízení uvedená v bodě 4, je uveden v tabulce I.

Pokud plavidlo v rámci rybářského výjezdu přejíždí mezi dvěma oblastmi, odečte se den od té oblasti, kde během daného dne strávilo více času.

Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v celkové oblasti, jež se skládá z oblastí definovaných v bodě 2 této přílohy a v bodě 2 přílohy IVa, nesmí překročit počet uvedený v tabulce I této přílohy. Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v oblastech definovaných v bodě 2 přílohy IVa, však nesmí překročit maximální počet stanoveným v souladu s přílohou IVa.

Tabulka I – Maximální počet dnů strávených v oblasti a mimo přístav podle jednotlivých lovných zařízení

Oblast definovaná v bodě 2:

Kategorie lovných zařízení uvedených v bodě:

4a

4b

2.

západní část Lamanšského průlivu (divize ICES VIIe).

20

20“

| 6. | V příloze VI se část I nahrazuje tímto:
  „ČÁST I

  OMEZENÍ POČTU LICENCÍ A POVOLENÍ K RYBOLOVU PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ VE VODÁCH TŘETÍCH ZEMÍ










  Rybolovná oblast | Rybolovná oblast | Počet licencí | Rozdělení licencí mezi členskými státy | Maximální počet trvale přítomných plavidel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vody Norska a rybolovná oblast kolem ostrova Jan Mayen | Sleď obecný, severně od 62° 00’ s.š. | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Druhy žijící při mořském dně, severně od 62° 00’ s.š. | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrela obecná, jižně od 62° 00’ s.š., rybolov košelkovými nevody | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | nepoužije se |
| Makrela obecná, jižně od 62° 00’ s.š., rybolov vlečnými sítěmi | 19 | | nepoužije se |
| Makrela obecná, severně od 62° 00’ s.š., rybolov košelkovými nevody | 11 (17) | DK: 11 | nepoužije se |
| průmyslové druhy, jižně od 62° 00’ s.š. | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Vody Faerských ostrovů | Lov všech druhů ryb pomocí vlečných sítí prováděný plavidly, jejichž délka nepřesahuje 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62° 28' s.š. a východně od 6° 30' z.d. | 8 (18) | | 4 |
| Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil. od základních linií Faerských ostrovů. V období od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla operovat v oblasti mezi 61° 20' s.š. a 62° 00' s.š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií. | 70 | BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Lov mníka modrého pomocí sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61° 30' s.š. a západně od 9° 00' z.d. a v oblasti mezi 7° 00' z.d. a 9° 00' z.d. jižně od 60° 30' s.š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60° 30' s. š, 7° 00' z.d. s bodem o souřadnicích 60° 00' s.š., 6° 00' z.d. | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě. | 70 | | 22 (20) |
| Lov tresky modravé. Celkový počet licencí může být zvýšen o 4 plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané ‚hlavní oblast lovu tresky modravé‘ | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Lov pomocí lovné šňůry | 10 | UK: 10 | 6 |
| Lov makrely obecné | 12 | DK: 12 | 12 |
| Lov sledě obecného severně od 62° s.š. | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Island | Všechny druhy rybolovu | 18 | | 5 |
| Vody Ruské federace | Všechny druhy rybolovu | pm | | pm |
| Lov tresky obecné | 7 (21) | | pm |
| Lov šprota obecného | pm | | pm |

6.

V příloze VI se část I nahrazuje tímto:

„ČÁST I

OMEZENÍ POČTU LICENCÍ A POVOLENÍ K RYBOLOVU PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ VE VODÁCH TŘETÍCH ZEMÍ

Rybolovná oblast

Rybolovná oblast

Počet licencí

Rozdělení licencí mezi členskými státy

Maximální počet trvale přítomných plavidel

Vody Norska a rybolovná oblast kolem ostrova Jan Mayen

Sleď obecný, severně od 62° 00’ s.š.

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Druhy žijící při mořském dně, severně od 62° 00’ s.š.

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrela obecná, jižně od 62° 00’ s.š., rybolov košelkovými nevody

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

nepoužije se

Makrela obecná, jižně od 62° 00’ s.š., rybolov vlečnými sítěmi

19

nepoužije se

Makrela obecná, severně od 62° 00’ s.š., rybolov košelkovými nevody

11 (17)

DK: 11

nepoužije se

průmyslové druhy, jižně od 62° 00’ s.š.

480

DK: 450, UK: 30

150

Vody Faerských ostrovů

Lov všech druhů ryb pomocí vlečných sítí prováděný plavidly, jejichž délka nepřesahuje 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62° 28' s.š. a východně od 6° 30' z.d.

8 (18)

4

Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil. od základních linií Faerských ostrovů. V období od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla operovat v oblasti mezi 61° 20' s.š. a 62° 00' s.š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií.

70

BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Lov mníka modrého pomocí sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61° 30' s.š. a západně od 9° 00' z.d. a v oblasti mezi 7° 00' z.d. a 9° 00' z.d. jižně od 60° 30' s.š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60° 30' s. š, 7° 00' z.d. s bodem o souřadnicích 60° 00' s.š., 6° 00' z.d.

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě.

70

22 (20)

Lov tresky modravé. Celkový počet licencí může být zvýšen o 4 plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané ‚hlavní oblast lovu tresky modravé‘

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Lov pomocí lovné šňůry

10

UK: 10

6

Lov makrely obecné

12

DK: 12

12

Lov sledě obecného severně od 62° s.š.

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Island

Všechny druhy rybolovu

18

5

Vody Ruské federace

Všechny druhy rybolovu

pm

pm

Lov tresky obecné

7 (21)

pm

Lov šprota obecného

pm

pm

---

(1)  Nesmí být loven v divizi 3 IIIb, c, d.“

(2)  Má být odloveno výhradně dlouhými lovnými šňůrami; včetně hlavouna Coryphaenoides filicauda, moridy obecné a mníkovce Urophycis blennoides.“

(3)  Omezeno na IIa a IV. Zahrnuje rybolovné činnosti, které nejsou výslovně uvedeny.

(4)  Omezeno na vedlejší úlovky bělomasých ryb v oblastech IV a VIa.“

(5)  Z čehož je 45 930 tun přiděleno Islandu.

(6)  Má být odloveno do 30. dubna 2005.“

(7)  Může být loveno pomocí vlečných pelagických sítí. Úlovky odlovené pomocí vlečných sítí pro lov při dně a úlovky odlovené pomocí pelagických vlečných sítí se uvádějí odděleně. Tyto zdroje lze lovit na východě i na západě.

(8)  3 500 tun, které mají být odloveny pomocí pelagických vlečných sítí, je přiděleno Norsku.

(9)  500 tun je přiděleno Faerským ostrovům. Úlovky odlovené pomocí vlečných sítí pro lov při dně a úlovky odlovené pomocí pelagických vlečných sítí se uvádějí odděleně.

(10)  Prozatímní kvóta do doby, než budou uzavřeny konzultace rybolovu s Dánskem (jménem Faerských ostrovů a Grónska) pro rok 2005.

(11)  Včetně nevyhnutelných vedlejších úlovků (treska obecná není povolena).

(12)  Má být odloveno v období mezi červencem a prosincem.“

(13)  Ověřeno v lodním deníku ES – průměrná roční vykládka v živé hmotnosti.

(14)  Plavidlo může být v oblasti přítomno všechny dny v daném měsíci.

(15)  Plavidla, na která se vztahuje tato odchylka, musí splňovat podmínky stanovené v dodatku 1 k této příloze.“

(16)  Toto rozdělení platí pro rybolov košelkovými nevody a pro rybolov vlečnými sítěmi.

(17)  Vybere se z 11 licencí pro rybolov makrely obecné jižně od 62° 00’ s.š. pomocí košelkových nevodů.

(18)  Podle schváleného záznamu z roku 1999 jsou počty pro cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné zahrnuty do počtů pro ‚veškerý rybolov prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů‘.

(19)  Tyto počty se týkají maximálního počtu trvale přítomných plavidel.

(20)  Tyto počty jsou zahrnuty do počtů pro ‚rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil od základních linií Faerských ostrovů‘.

(21)  Platí pouze pro plavidla plující pod lotyšskou vlajkou.“

---

PŘÍLOHA II

Část 2 přílohy nařízení (ES) č. 2270/2004 se mění takto:

| 1. | Údaje týkající se hlubinných druhů žraloků v oblasti X (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | hlubinné druhy žraloků |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Údaje týkající se hlubinných druhů žraloků v oblasti X (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:

„Druh

:

hlubinné druhy žraloků

| Oblast | : | X (vody Společenství a mezinárodní vody) |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

X (vody Společenství a mezinárodní vody)

Portugalsko

120

ES (1)

120

| 2. | Údaje týkající se druhu hlavoun tuponosý v oblasti Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:














  „Druh | : | hlavoun tuponosý

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Údaje týkající se druhu hlavoun tuponosý v oblasti Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazují tímto:

„Druh

:

hlavoun tuponosý

Coryphaenoides rupestris

| Oblast | : | Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody) |
| --- | --- | --- |

Oblast

:

Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody)

Německo

10

Estonsko

77

Španělsko

85

Francie

4 327

Irsko

341

Litva

99

Polsko

50

Spojené království

254

Ostatní (2)

10

ES

5 253

---

(1)  Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov.“

(2)  Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov.“

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 861/2005

ze dne 7. června 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. června 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 7. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 862/2005

ze dne 7. června 2005,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Komise dne 9. září 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2), (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy polytetrafluorethylenu (dál jen „PTFE“) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 9. září 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2), (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy polytetrafluorethylenu (dál jen „PTFE“) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství.

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný dne 26. července 2004 Evropskou radou chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby PTFE ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný dne 26. července 2004 Evropskou radou chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby PTFE ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považovaly za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení.

2.   Strany řízením dotčené

| (3) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala vyvážející výrobce v Rusku a v ČLR, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, zástupce dotčených vyvážejících zemí a žadatele a všechny známé výrobce ve Společenství. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala vyvážející výrobce v Rusku a v ČLR, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, zástupce dotčených vyvážejících zemí a žadatele a všechny známé výrobce ve Společenství. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (4) | S ohledem na zjevně velký počet čínských vyvážejících výrobců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na zjevně velký počet čínských vyvážejících výrobců uvedených v podnětu se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku.

| (5) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci z ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. července 2003 do 30. června 2004) základní údaje o svých činnostech souvisejících s PTFE. |
| --- | --- |

(5)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci z ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. července 2003 do 30. června 2004) základní údaje o svých činnostech souvisejících s PTFE.

| (6) | Po posouzení údajů předložených vyvážejícími výrobci a vzhledem k nízkému počtu odpovědí na dotazy určené pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že co se týče vývozců v ČLR, není výběr vzorku nutný. |
| --- | --- |

(6)

Po posouzení údajů předložených vyvážejícími výrobci a vzhledem k nízkému počtu odpovědí na dotazy určené pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že co se týče vývozců v ČLR, není výběr vzorku nutný.

| (7) | Aby se vyvážejícím výrobcům v ČLR umožnilo předložit žádost o přiznání statutu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (dále jen „STH“ – statut tržního hospodářství) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich to týká, tiskopisy žádosti. Tři vyvážející výrobci podali žádost o STH a popřípadě o IZ, pokud by šetření došlo k závěru, že podmínky pro STH nesplňují. |
| --- | --- |

(7)

Aby se vyvážejícím výrobcům v ČLR umožnilo předložit žádost o přiznání statutu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (dále jen „STH“ – statut tržního hospodářství) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise těm čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich to týká, tiskopisy žádosti. Tři vyvážející výrobci podali žádost o STH a popřípadě o IZ, pokud by šetření došlo k závěru, že podmínky pro STH nesplňují.

| (8) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž je známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Komise obdržela vyplněné dotazníky od tří čínských vyvážejících výrobců, od dvou ruských vyvážejících výrobců, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho nezávislého dovozce. |
| --- | --- |

(8)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž je známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Komise obdržela vyplněné dotazníky od tří čínských vyvážejících výrobců, od dvou ruských vyvážejících výrobců, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho nezávislého dovozce.

| (9) | Komise vyhledala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci ve Společenství






  — | Dupont de Nemours BV, Nizozemsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komise vyhledala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách těchto společností:

a)

výrobci ve Společenství

—

Dupont de Nemours BV, Nizozemsko,

| — | Dyneon, Německo, |
| --- | --- |

—

Dyneon, Německo,

| — | Solvay Solexys, Itálie; |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Itálie;

| b) | nezávislý dovozce






  — | Resyncom, Německo; |
| --- | --- | --- |

b)

nezávislý dovozce

—

Resyncom, Německo;

| c) | vyvážející výrobci v ČLR






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co. Ltd., |
| --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v ČLR

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co. Ltd.,

| — | Shanghai 3F New Material Company Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co. Ltd.,

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co. Ltd. a společnost ve spojení Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co. Ltd.; |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co. Ltd. a společnost ve spojení Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co. Ltd.;

| d) | vyvážející výrobci v Rusku






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat a společnost ve spojení Priborlab Ltd., |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážející výrobci v Rusku

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat a společnost ve spojení Priborlab Ltd.,

| — | Akciová společnost „Halogen“; |
| --- | --- |

—

Akciová společnost „Halogen“;

| e) | dovozci ve spojení






  — | Chemical Goods Ltd., Spojené království. |
| --- | --- | --- |

e)

dovozci ve spojení

—

Chemical Goods Ltd., Spojené království.

| (10) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž případně nebude STH přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, Spojených států amerických (dále jen „USA“), a to v prostorách těchto společností:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., USA, |
| --- | --- | --- |

(10)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž případně nebude STH přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, Spojených států amerických (dále jen „USA“), a to v prostorách těchto společností:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., USA,

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA.

3.   Období šetření

| (11) | Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do konce OŠ („uvažované období“). |
| --- | --- |

(11)

Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od 1. ledna 2001 do konce OŠ („uvažované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Obecně

| (12) | Fluoropolymery tvoří skupinu vysoce odolných plastů, z nichž nejznámější a nejpoužívanější je polytetrafluorethylen (PTFE). |
| --- | --- |

(12)

Fluoropolymery tvoří skupinu vysoce odolných plastů, z nichž nejznámější a nejpoužívanější je polytetrafluorethylen (PTFE).

| (13) | PTFE ve formě částic je chemický výrobek (fluoropolymer), který má řadu vysoce odolnostních vlastností (např. vysoký bod tání, vysoká teplotní stabilita, nerozpustnost, nehořlavost, nízká dielektická konstanta). Používá se jako složka v celé řadě průmyslových odvětví, např. v chemickém průmyslu, ve strojírenství, v elektrotechnickém průmyslu (vnitřní plášť kabelů), v automobilovém průmyslu, ve stavebnictví (jako izolační prvek), ve výrobě kuchyňských potřeb (pánve), v textilním průmyslu nebo v biomedicíně (chirurgické nástroje). Nejznámější ochranná známka, pod kterou je uváděn na trh, je „teflon“. |
| --- | --- |

(13)

PTFE ve formě částic je chemický výrobek (fluoropolymer), který má řadu vysoce odolnostních vlastností (např. vysoký bod tání, vysoká teplotní stabilita, nerozpustnost, nehořlavost, nízká dielektická konstanta). Používá se jako složka v celé řadě průmyslových odvětví, např. v chemickém průmyslu, ve strojírenství, v elektrotechnickém průmyslu (vnitřní plášť kabelů), v automobilovém průmyslu, ve stavebnictví (jako izolační prvek), ve výrobě kuchyňských potřeb (pánve), v textilním průmyslu nebo v biomedicíně (chirurgické nástroje). Nejznámější ochranná známka, pod kterou je uváděn na trh, je „teflon“.

2.   Dotčený výrobek

| (14) | Dotčeným výrobkem je takzvaný polytetrafluorethylen (PTFE) ve formě částic obsahující nejvýše 3 % jiné monomerní jednotky než je tetrafluorethylen – bez plniv, ve formě prášku nebo granulí, kromě mikronizovaných materiálů – a jeho nativní polymer („produkt z reaktoru ve tvaru kuliček“). Surový polymer může být v mokré nebo suché formě. Bez ohledu na různé typy výrobku v důsledku odlišné formy, průměrné velikosti částic, tepelného ošetření nebo obsahu komonomerů se všechny tyto výrobky pro účely tohoto řízení považují za jeden výrobek, protože mají stejné fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. Dotčený výrobek je v současnosti zařaditelný do kódu KN ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Dotčeným výrobkem je takzvaný polytetrafluorethylen (PTFE) ve formě částic obsahující nejvýše 3 % jiné monomerní jednotky než je tetrafluorethylen – bez plniv, ve formě prášku nebo granulí, kromě mikronizovaných materiálů – a jeho nativní polymer („produkt z reaktoru ve tvaru kuliček“). Surový polymer může být v mokré nebo suché formě. Bez ohledu na různé typy výrobku v důsledku odlišné formy, průměrné velikosti částic, tepelného ošetření nebo obsahu komonomerů se všechny tyto výrobky pro účely tohoto řízení považují za jeden výrobek, protože mají stejné fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. Dotčený výrobek je v současnosti zařaditelný do kódu KN ex 3904 61 00.

3.   Obdobný výrobek

| (15) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PTFE vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětví Společenství, PTFE vyráběný a prodávaný na domácím trhu v obou vyvážejících zemích a PTFE vyráběný a prodávaný na domácím trhu analogické země mají v podstatě stejné fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Proto se prozatímně považují za podobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PTFE vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětví Společenství, PTFE vyráběný a prodávaný na domácím trhu v obou vyvážejících zemích a PTFE vyráběný a prodávaný na domácím trhu analogické země mají v podstatě stejné fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Proto se prozatímně považují za podobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (16) | Dva dovozci tvrdili, že výrobek dovážený z Ruska a z Číny pro určitá použití v žádném případě nepředstavuje konkurenci pro PTFE vyráběný a prodávaný na trhu Společenství. To se týká především odpadu z PTFE nebo „off-spec“ (materiál, který neodpovídá technickým specifikacím), který se používá na výrobu PTFE s jemnými částicemi. Tento výrobek s jemnými částicemi se používá např. jako přídavná látka při výrobě plastů nebo do tiskařských barev a při povrchových úpravách kovů. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství vyrábí i odpad z PTFE nebo materiál „off-spec“, který je prodáván stejným odběratelům. |
| --- | --- |

(16)

Dva dovozci tvrdili, že výrobek dovážený z Ruska a z Číny pro určitá použití v žádném případě nepředstavuje konkurenci pro PTFE vyráběný a prodávaný na trhu Společenství. To se týká především odpadu z PTFE nebo „off-spec“ (materiál, který neodpovídá technickým specifikacím), který se používá na výrobu PTFE s jemnými částicemi. Tento výrobek s jemnými částicemi se používá např. jako přídavná látka při výrobě plastů nebo do tiskařských barev a při povrchových úpravách kovů. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství vyrábí i odpad z PTFE nebo materiál „off-spec“, který je prodáván stejným odběratelům.

C.   DUMPING

1.   Obecná metodologie

| (17) | Níže je popsána obecná metodologie. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují otázky, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifické. |
| --- | --- |

(17)

Níže je popsána obecná metodologie. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují otázky, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifické.

1.1.   Běžná hodnota

| (18) | V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje PTFE na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobce do Společenství. |
| --- | --- |

(18)

V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje PTFE na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobce do Společenství.

| (19) | Komise následně určila ty typy PTFE prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Pokud jde o šetření podle typu výrobku, považovala Komise za identické nebo přímo srovnatelné ty typy výrobků prodávané na domácím trhu nebo vyvážené, které mají podobnou průměrnou velikost částic, tepelnou úpravu a obsah komonomerů. |
| --- | --- |

(19)

Komise následně určila ty typy PTFE prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Pokud jde o šetření podle typu výrobku, považovala Komise za identické nebo přímo srovnatelné ty typy výrobků prodávané na domácím trhu nebo vyvážené, které mají podobnou průměrnou velikost částic, tepelnou úpravu a obsah komonomerů.

| (20) | Pro každý typ prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem PFTE prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu PTFE na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu v průběhu OŠ představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu PTFE vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(20)

Pro každý typ prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem PFTE prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu PTFE na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu v průběhu OŠ představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu PTFE vyváženého do Společenství.

| (21) | Komise následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů PTFE prodávaného v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to tak, že stanovila podíl ziskových prodejů příslušného druhu PTFE nezávislým odběratelům. Protože objem prodejů každého typu PTFE prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představoval více než 80 % z celkového objemu prodejů tohoto typu a vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu OŠ, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoliv. |
| --- | --- |

(21)

Komise následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů PTFE prodávaného v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to tak, že stanovila podíl ziskových prodejů příslušného druhu PTFE nezávislým odběratelům. Protože objem prodejů každého typu PTFE prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představoval více než 80 % z celkového objemu prodejů tohoto typu a vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu OŠ, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoliv.

1.2.   Vývozní cena

| (22) | Ve všech případech byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen. |
| --- | --- |

(22)

Ve všech případech byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.

1.3.   Srovnání

| (23) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(23)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

1.4.   Dumpingové rozpětí

| (24) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny u jednotlivého typu výrobku. |
| --- | --- |

(24)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny u jednotlivého typu výrobku.

1.5.   Čínská lidová republika

1.5.1.   Statut společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (STH)

| (25) | V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v článku 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, stanoví v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v článku 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, stanoví v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení.

| (26) | Kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musejí žádající společnosti prokázat, jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě, aby bylo možné na ně snadno odkazovat:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, |
| --- | --- | --- |

(26)

Kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musejí žádající společnosti prokázat, jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě, aby bylo možné na ně snadno odkazovat:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,

| 2. | účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se ve všech oblastech, |
| --- | --- |

2.

účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se ve všech oblastech,

| 3. | neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému, |
| --- | --- |

3.

neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,

| 4. | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu, |
| --- | --- |

4.

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,

| 5. | převod měn se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5.

převod měn se provádí podle tržních kursů.

| (27) | Tři vyvážející výrobci v ČLR požádali o STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnili tiskopis žádosti o přiznání STH pro vyvážející výrobce. Pro tyto společnosti Komise vyhledala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách uvedených společností ověřila všechny informace uvedené v žádostech o STH. |
| --- | --- |

(27)

Tři vyvážející výrobci v ČLR požádali o STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnili tiskopis žádosti o přiznání STH pro vyvážející výrobce. Pro tyto společnosti Komise vyhledala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách uvedených společností ověřila všechny informace uvedené v žádostech o STH.

| (28) | Z šetření vyplynulo, že žádná z těchto tří výše uvedených společností nesplňovala požadovaná kritéria a jejich žádosti musely být proto zamítnuty. Následující tabulka shrnuje výsledky šetření pro tyto tři společnosti vzhledem ke každému z pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.










  Společnost | Kritéria |
| --- | --- | --- |
| Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  první odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  druhá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  třetí odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  pátá odrážka |
| 1 | nesplňuje | nesplňuje | nesplňuje | splňuje | splňuje |
| 2 | nesplňuje | nesplňuje | nesplňuje | splňuje | splňuje |
| 3 | nesplňuje | nesplňuje | nesplňuje | nesplňuje | splňuje |
| Pramen: ověřené odpovědi na dotazníky spolupracujících čínských vývozců. |

(28)

Z šetření vyplynulo, že žádná z těchto tří výše uvedených společností nesplňovala požadovaná kritéria a jejich žádosti musely být proto zamítnuty. Následující tabulka shrnuje výsledky šetření pro tyto tři společnosti vzhledem ke každému z pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

Společnost

Kritéria

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

první odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

druhá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

třetí odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

čtvrtá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

pátá odrážka

1

nesplňuje

nesplňuje

nesplňuje

splňuje

splňuje

2

nesplňuje

nesplňuje

nesplňuje

splňuje

splňuje

3

nesplňuje

nesplňuje

nesplňuje

nesplňuje

splňuje

Pramen: ověřené odpovědi na dotazníky spolupracujících čínských vývozců.

| (29) | Dotčené společnosti dostaly možnost se k výše uvedeným závěrům vyjádřit. Všechny tři společnosti vyjádřily s tímto výsledkem nesouhlas a tvrdily, že by jim měl být přiznán STH. |
| --- | --- |

(29)

Dotčené společnosti dostaly možnost se k výše uvedeným závěrům vyjádřit. Všechny tři společnosti vyjádřily s tímto výsledkem nesouhlas a tvrdily, že by jim měl být přiznán STH.

| (30) | Jedna společnost vyjádřila pochybnost, zda je postup Komise při posuzování STH na základě pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení v souladu s ustanoveními GATT/WTO. Dále se vyskytla tvrzení, že rozhodnutí Komise se zakládají na náznacích a domněnkách a že čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebyl použit objektivně. |
| --- | --- |

(30)

Jedna společnost vyjádřila pochybnost, zda je postup Komise při posuzování STH na základě pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení v souladu s ustanoveními GATT/WTO. Dále se vyskytla tvrzení, že rozhodnutí Komise se zakládají na náznacích a domněnkách a že čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebyl použit objektivně.

| (31) | V tomto ohledu je nutné poznamenat, že současné šetření, včetně posouzení, zda vyvážející výrobci podnikají v podmínkách tržního hospodářství, probíhá v souladu s platnými ustanoveními základního nařízení, která jsou v plném souladu se závazky WTO. |
| --- | --- |

(31)

V tomto ohledu je nutné poznamenat, že současné šetření, včetně posouzení, zda vyvážející výrobci podnikají v podmínkách tržního hospodářství, probíhá v souladu s platnými ustanoveními základního nařízení, která jsou v plném souladu se závazky WTO.

| (32) | Jak potvrdil Soud prvního stupně, důkazní břemeno spočívá na vyvážejícím výrobci, který musí prokázat, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Pokud nepředloží odpovídající důkazy, musí se žádost o přiznání STH zamítnout. Tento závěr se zakládá na objektivní analýze opodstatněných důkazů, které byly dotčeným stranám zpřístupněny, a podléhá soudnímu přezkoumání. |
| --- | --- |

(32)

Jak potvrdil Soud prvního stupně, důkazní břemeno spočívá na vyvážejícím výrobci, který musí prokázat, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Pokud nepředloží odpovídající důkazy, musí se žádost o přiznání STH zamítnout. Tento závěr se zakládá na objektivní analýze opodstatněných důkazů, které byly dotčeným stranám zpřístupněny, a podléhá soudnímu přezkoumání.

| (33) | Pokud jde o první kritérium, tj. obchodní rozhodnutí jsou přijímána jako reakce na tržní signály, bez významného zásahu státu a náklady odrážejí tržní hodnoty, došla Komise v případě jedné společnosti k závěru, že neexistuje žádný důkaz, že její stanovy byly dodržovány. Nebyly tedy k dispozici žádné důkazy, že rozhodnutí uvedené společnosti by nemohla být významně ovlivňována státem, a to i prostřednictvím akcionáře vlastněného státem. Společnost vznesla proti závěrům Komise námitky a tvrdila, že její stanovy nabízí spolehlivou záruku, aby stát nemohl vyvíjet významný vliv na její rozhodnutí, a že akcionář vlastněný státem je v každém případě správcem, který jedná jménem soukromé společnosti. Stanovy společnosti však stanoví její organizaci a rozhodovací postupy. Protože z šetření vyplynulo, že tyto stanovy nebyly dodržovány a že společnost je mohla sama snadno změnit, lze dospět k závěru, že případný ustanovení těchto stanov, které mají zajistit, aby stát nemohl významně ovlivňovat rozhodování společnosti, jsou nespolehlivá a nemohou v tomto ohledu poskytovat žádnou záruku. Společnost navíc neposkytla žádné vysvětlení, kromě „zviditelnění“, proč je jejím akcionářem akcionář vlastněný státem. Během ověřování na místě společnost naopak tvrdila, že by jí to umožnilo, mimo jiné, lepší přístup k financování v budoucnosti. Riziko státního zásahu bylo proto považováno za významné.
  Společnost dále navzdory závěrům útvarů Komise tvrdila, že ceny jejích surovin tržní hodnoty odrážely. Kromě skutečnosti, že společnost neposkytla důkaz, který by její tvrzení potvrdil, proběhly srovnatelné nákupy surovin za různé ceny, aniž by společnost pro tyto důležité rozdíly byla schopna poskytnout rozumné vysvětlení.
  Proto musela Komise dospět k závěru, že vyvážející výrobce neposkytl dostatečné informace, že podnikal v podmínkách tržního hospodářství. Žádné z tvrzení dotčené společnosti po tomto oznámení nemohlo tento závěr zvrátit a žádost musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o první kritérium, tj. obchodní rozhodnutí jsou přijímána jako reakce na tržní signály, bez významného zásahu státu a náklady odrážejí tržní hodnoty, došla Komise v případě jedné společnosti k závěru, že neexistuje žádný důkaz, že její stanovy byly dodržovány. Nebyly tedy k dispozici žádné důkazy, že rozhodnutí uvedené společnosti by nemohla být významně ovlivňována státem, a to i prostřednictvím akcionáře vlastněného státem. Společnost vznesla proti závěrům Komise námitky a tvrdila, že její stanovy nabízí spolehlivou záruku, aby stát nemohl vyvíjet významný vliv na její rozhodnutí, a že akcionář vlastněný státem je v každém případě správcem, který jedná jménem soukromé společnosti. Stanovy společnosti však stanoví její organizaci a rozhodovací postupy. Protože z šetření vyplynulo, že tyto stanovy nebyly dodržovány a že společnost je mohla sama snadno změnit, lze dospět k závěru, že případný ustanovení těchto stanov, které mají zajistit, aby stát nemohl významně ovlivňovat rozhodování společnosti, jsou nespolehlivá a nemohou v tomto ohledu poskytovat žádnou záruku. Společnost navíc neposkytla žádné vysvětlení, kromě „zviditelnění“, proč je jejím akcionářem akcionář vlastněný státem. Během ověřování na místě společnost naopak tvrdila, že by jí to umožnilo, mimo jiné, lepší přístup k financování v budoucnosti. Riziko státního zásahu bylo proto považováno za významné.

Společnost dále navzdory závěrům útvarů Komise tvrdila, že ceny jejích surovin tržní hodnoty odrážely. Kromě skutečnosti, že společnost neposkytla důkaz, který by její tvrzení potvrdil, proběhly srovnatelné nákupy surovin za různé ceny, aniž by společnost pro tyto důležité rozdíly byla schopna poskytnout rozumné vysvětlení.

Proto musela Komise dospět k závěru, že vyvážející výrobce neposkytl dostatečné informace, že podnikal v podmínkách tržního hospodářství. Žádné z tvrzení dotčené společnosti po tomto oznámení nemohlo tento závěr zvrátit a žádost musela být zamítnuta.

| (34) | Jedna společnost tvrdila, že neexistence minimálního kvóra na valné hromadě akcionářů, což umožňuje akcionáři vlastněnému státem významně ovlivňovat rozhodování společnosti, není relevantní, protože na těchto valných hromadách nejsou přijímána žádná rozhodnutí týkající se činnosti společnosti. Nicméně vliv státu nemá význam pouze v souvislosti s operativním rozhodováním. Podle stanov společnosti má valná hromada akcionářů mimo jiné pravomoc rozhodovat o obchodních operacích a investičních plánech, kontrolovat a schvalovat finanční rozpočet, účetní závěrku a plán na rozdělení zisku společnosti. Stát tedy může rozhodování společnosti o těchto důležitých záležitostech významně ovlivňovat. Společnost také tvrdila, že skutečnost, že vývozní prodeje byly během poloviny OŠ uskutečněny prostřednictvím obchodníka, jehož částečným vlastníkem je stát, nepředstavuje důvod k závěru, že došlo k zasahování státu. V tomto ohledu je nutné poznamenat, že uvedený obchodník byl zapojen do prodejů dotčeného výrobku (včetně podepisování smluv, přijímání plateb a fakturace zákazníků), avšak nepodal žádost o STH. Proto společnost nebyla schopna prokázat, že podniká bez významného zasahování státu. |
| --- | --- |

(34)

Jedna společnost tvrdila, že neexistence minimálního kvóra na valné hromadě akcionářů, což umožňuje akcionáři vlastněnému státem významně ovlivňovat rozhodování společnosti, není relevantní, protože na těchto valných hromadách nejsou přijímána žádná rozhodnutí týkající se činnosti společnosti. Nicméně vliv státu nemá význam pouze v souvislosti s operativním rozhodováním. Podle stanov společnosti má valná hromada akcionářů mimo jiné pravomoc rozhodovat o obchodních operacích a investičních plánech, kontrolovat a schvalovat finanční rozpočet, účetní závěrku a plán na rozdělení zisku společnosti. Stát tedy může rozhodování společnosti o těchto důležitých záležitostech významně ovlivňovat. Společnost také tvrdila, že skutečnost, že vývozní prodeje byly během poloviny OŠ uskutečněny prostřednictvím obchodníka, jehož částečným vlastníkem je stát, nepředstavuje důvod k závěru, že došlo k zasahování státu. V tomto ohledu je nutné poznamenat, že uvedený obchodník byl zapojen do prodejů dotčeného výrobku (včetně podepisování smluv, přijímání plateb a fakturace zákazníků), avšak nepodal žádost o STH. Proto společnost nebyla schopna prokázat, že podniká bez významného zasahování státu.

| (35) | Jedna společnost tvrdila, že akcionář vlastněný státem, který vlastnil většinu akcií společnosti a následně jmenoval většinu členů představenstva, nemohl významně ovlivňovat rozhodnutí společnosti. V tomto ohledu je nutné připomenout, že v souladu s konzistentními postupy Komise platí, že pokud má stát možnost významně ovlivňovat rozhodování Společnosti, ať již právně či de facto, považuje se první kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení za nesplněné. Žádost proto musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(35)

Jedna společnost tvrdila, že akcionář vlastněný státem, který vlastnil většinu akcií společnosti a následně jmenoval většinu členů představenstva, nemohl významně ovlivňovat rozhodnutí společnosti. V tomto ohledu je nutné připomenout, že v souladu s konzistentními postupy Komise platí, že pokud má stát možnost významně ovlivňovat rozhodování Společnosti, ať již právně či de facto, považuje se první kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení za nesplněné. Žádost proto musela být zamítnuta.

| (36) | Pokud jde o druhé kritérium, tj. že firmy vedou jasné účetní záznamy, které jsou kontrolovány nezávislým auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy, všechny tři společnosti uvedly, že splňují toto kritérium, protože jejich účetní záznamy jsou nezávisle auditovány. Bylo však zjištěno, že auditorské zprávy společností jsou v zásadním rozporu s účetními záznamy společností nebo že změny v účetní politice dotčených společností nebyly prováděny tak, jak to vyžadují mezinárodní účetní standardy. V jednom případě bylo také zjištěno, že částky uvedené v poznámkách auditora k účetním uzávěrkám se neshodují s účetními uzávěrkami společnosti. Další společnost nepředložila anglickou verzi úplných finančních výkazů ani auditorských poznámek k těmto výkazům, což zabránilo řádnému prošetření. Proto se dospělo k závěru, že účetní záznamy všech tří dotčených společností nebyly auditovány v souladu s mezinárodními účetními standardy, jak vyžaduje druhá odrážka čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a žádosti byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o druhé kritérium, tj. že firmy vedou jasné účetní záznamy, které jsou kontrolovány nezávislým auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy, všechny tři společnosti uvedly, že splňují toto kritérium, protože jejich účetní záznamy jsou nezávisle auditovány. Bylo však zjištěno, že auditorské zprávy společností jsou v zásadním rozporu s účetními záznamy společností nebo že změny v účetní politice dotčených společností nebyly prováděny tak, jak to vyžadují mezinárodní účetní standardy. V jednom případě bylo také zjištěno, že částky uvedené v poznámkách auditora k účetním uzávěrkám se neshodují s účetními uzávěrkami společnosti. Další společnost nepředložila anglickou verzi úplných finančních výkazů ani auditorských poznámek k těmto výkazům, což zabránilo řádnému prošetření. Proto se dospělo k závěru, že účetní záznamy všech tří dotčených společností nebyly auditovány v souladu s mezinárodními účetními standardy, jak vyžaduje druhá odrážka čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a žádosti byly zamítnuty.

| (37) | Pokud jde o třetí kritérium, tyto tři společnosti uvedly, že na rozdíl od zjištění, k nimž dospěla Komise, neexistovala žádna výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářství. Jedna společnost nesouhlasila s tím, že nebyl k dispozici důkaz, který by prokázal, že její práva na využívání pozemků odrážejí tržní hodnoty a poskytla veřejné informace o cenách půdy. Tyto informace však byly poskytnuty se značným zpožděním po uplynutí lhůty k podání řádně doložené žádosti o STH a nemohly již být ověřeny, proto musely být zamítnuty. Pokud jde o druhou společnost, bylo zjištěno, že tato společnost koupila svá výrobní zařízení pro dotčený výrobek od státní společnosti, a to s výraznou slevou v porovnání s hodnotou stanovenou nezávislými odhadci. Také odpis stálých aktiv nebyl důsledný. V případě třetí společnosti bylo zjištěno, že jí akcionář vlastněný státem poskytl záruky za bankovní úvěr a že spravovala účet pro zúčtování takovým způsobem, že nebylo možné přiřadit faktury k platbám. To znamená, že existují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému; |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o třetí kritérium, tyto tři společnosti uvedly, že na rozdíl od zjištění, k nimž dospěla Komise, neexistovala žádna výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářství. Jedna společnost nesouhlasila s tím, že nebyl k dispozici důkaz, který by prokázal, že její práva na využívání pozemků odrážejí tržní hodnoty a poskytla veřejné informace o cenách půdy. Tyto informace však byly poskytnuty se značným zpožděním po uplynutí lhůty k podání řádně doložené žádosti o STH a nemohly již být ověřeny, proto musely být zamítnuty. Pokud jde o druhou společnost, bylo zjištěno, že tato společnost koupila svá výrobní zařízení pro dotčený výrobek od státní společnosti, a to s výraznou slevou v porovnání s hodnotou stanovenou nezávislými odhadci. Také odpis stálých aktiv nebyl důsledný. V případě třetí společnosti bylo zjištěno, že jí akcionář vlastněný státem poskytl záruky za bankovní úvěr a že spravovala účet pro zúčtování takovým způsobem, že nebylo možné přiřadit faktury k platbám. To znamená, že existují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému;

| (38) | Následně se dospělo k závěru, že dotčené společnosti nesplňují podmínky stanovené v třetí odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a jejich žádosti musely být proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(38)

Následně se dospělo k závěru, že dotčené společnosti nesplňují podmínky stanovené v třetí odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a jejich žádosti musely být proto zamítnuty.

| (39) | Společnost, která nesplnila čtvrté kritérium, tvrdila, na rozdíl od závěrů Komise, že zákon o úpadku zaručoval stabilitu a právní jistotu. Bylo však zjištěno, že tato společnost měla závažné finanční obtíže, byla několik po sobě jdoucích let ve ztrátě a zachránil její akcionář vlastněný státem. Avšak, jak společnost tvrdila, tyto závažné finanční obtíže nemusejí vést nezbytně k bankrotu. Skutečnost, že akcionář vlastněný státem společnost zachránil (prostřednictvím odpisu dluhů) v situaci, kdy by to v běžných tržních podmínkách akcionář neudělal, naznačuje, že použití tohoto právního předpisu je v tomto konkrétním případě pochybné. Proto se muselo dospět k závěru, že neexistují důkazy o tom, že zákon o úpadku byl v případě této společnosti skutečně uplatněn. Při neexistenci takového důkazu se toto kritérium nepovažovalo za splněné. |
| --- | --- |

(39)

Společnost, která nesplnila čtvrté kritérium, tvrdila, na rozdíl od závěrů Komise, že zákon o úpadku zaručoval stabilitu a právní jistotu. Bylo však zjištěno, že tato společnost měla závažné finanční obtíže, byla několik po sobě jdoucích let ve ztrátě a zachránil její akcionář vlastněný státem. Avšak, jak společnost tvrdila, tyto závažné finanční obtíže nemusejí vést nezbytně k bankrotu. Skutečnost, že akcionář vlastněný státem společnost zachránil (prostřednictvím odpisu dluhů) v situaci, kdy by to v běžných tržních podmínkách akcionář neudělal, naznačuje, že použití tohoto právního předpisu je v tomto konkrétním případě pochybné. Proto se muselo dospět k závěru, že neexistují důkazy o tom, že zákon o úpadku byl v případě této společnosti skutečně uplatněn. Při neexistenci takového důkazu se toto kritérium nepovažovalo za splněné.

| (40) | Proběhly konzultace s poradním výborem a strany, jichž se to přímo týká, byly o tom náležitě informovány. Hlavní námitky vznesené vývozci již byly zmíněny výše. Výrobnímu odvětví Společenství, jemuž byla rovněž dána možnost, aby se k těmto skutečnostem vyjádřilo, se stanovením STH souhlasilo. |
| --- | --- |

(40)

Proběhly konzultace s poradním výborem a strany, jichž se to přímo týká, byly o tom náležitě informovány. Hlavní námitky vznesené vývozci již byly zmíněny výše. Výrobnímu odvětví Společenství, jemuž byla rovněž dána možnost, aby se k těmto skutečnostem vyjádřilo, se stanovením STH souhlasilo.

1.5.2.   Individuální zacházení (IZ)

| (41) | V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. |
| --- | --- |

(41)

V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.

| (42) | Tři vyvážející výrobci požadovali nejen STH, ale i individuální zacházení pro případ, že jim STH nebude přiznán. |
| --- | --- |

(42)

Tři vyvážející výrobci požadovali nejen STH, ale i individuální zacházení pro případ, že jim STH nebude přiznán.

| (43) | Protože žádná ze tří společností nebyla schopna prokázat, že státní zásah (ať již skutečný nebo potenciální) nebyl takový, aby ovlivňoval jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje, dospěla Komise k závěru, že společnosti nesplnily podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Protože žádná ze tří společností nebyla schopna prokázat, že státní zásah (ať již skutečný nebo potenciální) nebyl takový, aby ovlivňoval jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje, dospěla Komise k závěru, že společnosti nesplnily podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.

| (44) | Dále bylo u všech tří společností zjištěno, že v případě, že by jim byla přiznána individuální celní sazba, nelze vyloučit riziko obcházení opatření. Toto riziko je výsledkem výše zmíněného skutečného nebo potenciálního vlivu státu na podnikání těchto společností. Navíc vzhledem k povaze a úpravě PTFE je obvykle velmi obtížné, zvláště pro celní orgány, určit výrobce dováženého PFTE. Proto bylo riziko obcházení opatření prostřednictvím vývozu přes zemi s nižší hladinou cla, které je ještě zvýšeno skutečností, že zde existuje vážné riziko státního zásahu, považováno také za významné. Proto podmínky uvedené v čl. 9 odst. 5 písm. e) základního nařízení nebyly splněny. |
| --- | --- |

(44)

Dále bylo u všech tří společností zjištěno, že v případě, že by jim byla přiznána individuální celní sazba, nelze vyloučit riziko obcházení opatření. Toto riziko je výsledkem výše zmíněného skutečného nebo potenciálního vlivu státu na podnikání těchto společností. Navíc vzhledem k povaze a úpravě PTFE je obvykle velmi obtížné, zvláště pro celní orgány, určit výrobce dováženého PFTE. Proto bylo riziko obcházení opatření prostřednictvím vývozu přes zemi s nižší hladinou cla, které je ještě zvýšeno skutečností, že zde existuje vážné riziko státního zásahu, považováno také za významné. Proto podmínky uvedené v čl. 9 odst. 5 písm. e) základního nařízení nebyly splněny.

| (45) | Protože ani jedna ze společností nesplňuje kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo prozatímně rozhodnuto těmto společnostem IZ neudělit. |
| --- | --- |

(45)

Protože ani jedna ze společností nesplňuje kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo prozatímně rozhodnuto těmto společnostem IZ neudělit.

1.5.3.   Běžná hodnota

1.5.3.1.   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH

| (46) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanoví na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „analogická země“). |
| --- | --- |

(46)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanoví na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „analogická země“).

| (47) | V oznámení o zahájení byly za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Dva vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že USA nejsou vhodnou volbou a navrhli Rusko. Uvedli, že trh s PTFE není v USA dostatečně konkurenční, protože od roku 1988 jsou zde uložena antidumpingová cla na dovozy z Itálie a z Japonska. Také tvrdili, že největší výrobce v USA je ve spojení s jedním z žadatelů z EU. Dále uvedli, že existují rozdíly v technické úrovni, jakosti a konečném využití mezi PTFE prodávaným na trhu v USA a PTFE vyváženým čínskými výrobci do Společenství. Dále tvrdili, že existují rozdíly v přístupu k surovinám, protože výrobci z USA musí dovážet kazivec, na který ČLR, která představuje 50 % světové výroby tohoto výrobku, uvalila vývozní kvóty. Na druhé straně čínští vývozci mají přímý přístup k fluoridu vyráběnému v Číně. Dále uvedli, že čínský hospodářský rozvoj (s nižšími náklady na pracovní sílu než v USA) odpovídá spíše situaci v Rusku, které je také předmětem stejného šetření. |
| --- | --- |

(47)

V oznámení o zahájení byly za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Dva vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že USA nejsou vhodnou volbou a navrhli Rusko. Uvedli, že trh s PTFE není v USA dostatečně konkurenční, protože od roku 1988 jsou zde uložena antidumpingová cla na dovozy z Itálie a z Japonska. Také tvrdili, že největší výrobce v USA je ve spojení s jedním z žadatelů z EU. Dále uvedli, že existují rozdíly v technické úrovni, jakosti a konečném využití mezi PTFE prodávaným na trhu v USA a PTFE vyváženým čínskými výrobci do Společenství. Dále tvrdili, že existují rozdíly v přístupu k surovinám, protože výrobci z USA musí dovážet kazivec, na který ČLR, která představuje 50 % světové výroby tohoto výrobku, uvalila vývozní kvóty. Na druhé straně čínští vývozci mají přímý přístup k fluoridu vyráběnému v Číně. Dále uvedli, že čínský hospodářský rozvoj (s nižšími náklady na pracovní sílu než v USA) odpovídá spíše situaci v Rusku, které je také předmětem stejného šetření.

| (48) | Je nutné poznamenat, že PTFE se vyrábí v omezeném množství zemí. Jeden indický výrobce, který se přihlásil a podpořil tvrzení o dumpingu proti čínským vyvážejícím výrobcům, byl požádán, aby spolupracoval jako výrobce v možné analogické zemi. Indický výrobce však spolupráci odmítl. |
| --- | --- |

(48)

Je nutné poznamenat, že PTFE se vyrábí v omezeném množství zemí. Jeden indický výrobce, který se přihlásil a podpořil tvrzení o dumpingu proti čínským vyvážejícím výrobcům, byl požádán, aby spolupracoval jako výrobce v možné analogické zemi. Indický výrobce však spolupráci odmítl.

| (49) | Pokud jde o navrhovaný výběr Ruska, z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 70 až 75, se údaje týkající se běžné hodnoty poskytnuté ruskými vyvážejícím výrobci nepovažují za spolehlivé, a proto je nelze použít. Tyto údaje tedy nelze použít ani pro stanovení běžné hodnoty pro čínské vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán statut tržního hospodářství. Kromě toho se země, která je také předmětem vyšetřování, běžně nepovažuje za vhodnou analogickou zemi, protože její domácí trh by mohl být narušen. |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde o navrhovaný výběr Ruska, z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 70 až 75, se údaje týkající se běžné hodnoty poskytnuté ruskými vyvážejícím výrobci nepovažují za spolehlivé, a proto je nelze použít. Tyto údaje tedy nelze použít ani pro stanovení běžné hodnoty pro čínské vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán statut tržního hospodářství. Kromě toho se země, která je také předmětem vyšetřování, běžně nepovažuje za vhodnou analogickou zemi, protože její domácí trh by mohl být narušen.

| (50) | Pokud jde o výběr USA, analýza veškerých dostupných informací ukázala, že USA se zdají být nejvhodnější analogickou zemí. USA mají velký a vysoce konkurenční trh pro dotčený výrobek, působí zde tři výrobci a dovozy, včetně dovozů z ČLR a Ruska jsou i přes antidumpingová cla značné (více než 20 % domácího trhu). Celní sazby na dovoz PTFE jsou v USA (5,8 %) nižší než v Rusku (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o výběr USA, analýza veškerých dostupných informací ukázala, že USA se zdají být nejvhodnější analogickou zemí. USA mají velký a vysoce konkurenční trh pro dotčený výrobek, působí zde tři výrobci a dovozy, včetně dovozů z ČLR a Ruska jsou i přes antidumpingová cla značné (více než 20 % domácího trhu). Celní sazby na dovoz PTFE jsou v USA (5,8 %) nižší než v Rusku (10 %).

| (51) | Pokud jde o vztah mezi výrobcem v analogické zemi a výrobcem ve Společenství, není tento vztah sám o sobě důvodem, proč by měl být výběr USA považován za nevhodný. Údaje poskytnuté výrobci v USA byly ověřeny útvary Komise, které s nimi byly, pokud jde o jejich vhodnost a spolehlivost, plně spokojeny. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o vztah mezi výrobcem v analogické zemi a výrobcem ve Společenství, není tento vztah sám o sobě důvodem, proč by měl být výběr USA považován za nevhodný. Údaje poskytnuté výrobci v USA byly ověřeny útvary Komise, které s nimi byly, pokud jde o jejich vhodnost a spolehlivost, plně spokojeny.

| (52) | Bylo zjištěno, že ani tvrzení o rozdílech v přístupu k surovinám (kazivec) nebrání výběru USA za analogickou zemi. O vlivu čínských vývozních kvót na trh USA nebyly poskytnuty důkazy, takže kvantifikace takového možného účinku nebyla možná. Bylo však zjištěno, že kazivec je při výrobě PTFE čtvrtou nejdůležitější surovinou, a měl by proto představovat pouze velmi malou část jeho výrobních nákladů (v hrubém odhadu méně než 5 %). Za těchto okolností by byl vliv čínských vývozních kvót na trh USA pro PTFE minimální. Kromě toho je podstatně důležitějším vstupem pro PTFE chloroform, v souvislosti s nimž je ČLR vzhledem ke své závislosti na dovozech a vysokých antidumpingových clech uplatňovaných vůči několika vyvážejícím zemím v nevýhodě. Proto Komise dospěla k závěru, že rozdíly v přístupu k surovinám mezi USA a ČLR nejsou tak velké, aby byl výběr USA za analogickou zemi považován za nevhodný. |
| --- | --- |

(52)

Bylo zjištěno, že ani tvrzení o rozdílech v přístupu k surovinám (kazivec) nebrání výběru USA za analogickou zemi. O vlivu čínských vývozních kvót na trh USA nebyly poskytnuty důkazy, takže kvantifikace takového možného účinku nebyla možná. Bylo však zjištěno, že kazivec je při výrobě PTFE čtvrtou nejdůležitější surovinou, a měl by proto představovat pouze velmi malou část jeho výrobních nákladů (v hrubém odhadu méně než 5 %). Za těchto okolností by byl vliv čínských vývozních kvót na trh USA pro PTFE minimální. Kromě toho je podstatně důležitějším vstupem pro PTFE chloroform, v souvislosti s nimž je ČLR vzhledem ke své závislosti na dovozech a vysokých antidumpingových clech uplatňovaných vůči několika vyvážejícím zemím v nevýhodě. Proto Komise dospěla k závěru, že rozdíly v přístupu k surovinám mezi USA a ČLR nejsou tak velké, aby byl výběr USA za analogickou zemi považován za nevhodný.

| (53) | Pokud jde o fyzické a technické rozdíly a konečná použití, dostupné informace naznačují, že výrobek vyvážený čínskými výrobci má sice obvykle vzhledem k různým stupňům znečištění nižší kvalitu než PTFE vyráběný v USA, ale přesto stále odpovídá průmyslovým normám a obecně se používá pro stejná využití. Nicméně za účelem zohlednění možnosti různých rozdílů ve znečištění mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem se při neexistenci jiného základu prozatímně stanovila na základě odhadů poskytnutých výrobci v USA úprava na úroveň 10 %. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o fyzické a technické rozdíly a konečná použití, dostupné informace naznačují, že výrobek vyvážený čínskými výrobci má sice obvykle vzhledem k různým stupňům znečištění nižší kvalitu než PTFE vyráběný v USA, ale přesto stále odpovídá průmyslovým normám a obecně se používá pro stejná využití. Nicméně za účelem zohlednění možnosti různých rozdílů ve znečištění mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem se při neexistenci jiného základu prozatímně stanovila na základě odhadů poskytnutých výrobci v USA úprava na úroveň 10 %.

| (54) | Pokud jde o různé úrovně hospodářského rozvoje v USA a v Číně, nebyly předloženy žádné důkazy, který by prokazovaly, zda a do jaké míry byla běžná hodnota tímto rozdílem ovlivněna. Navíc tento rozdíl sám o sobě není při výběru analogické země relevantním činitelem. Ve skutečnosti může výběr moderního trhu, orientovaného na nejvyšší možnou návratnost nákladů, jež se vyznačuje silnou konkurencí, vést k nižší běžné hodnotě, než kdyby analogická země měla srovnatelný hospodářský rozvoj se zemí bez tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o různé úrovně hospodářského rozvoje v USA a v Číně, nebyly předloženy žádné důkazy, který by prokazovaly, zda a do jaké míry byla běžná hodnota tímto rozdílem ovlivněna. Navíc tento rozdíl sám o sobě není při výběru analogické země relevantním činitelem. Ve skutečnosti může výběr moderního trhu, orientovaného na nejvyšší možnou návratnost nákladů, jež se vyznačuje silnou konkurencí, vést k nižší běžné hodnotě, než kdyby analogická země měla srovnatelný hospodářský rozvoj se zemí bez tržního hospodářství.

| (55) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že USA jsou nejvhodnější analogickou zemí a že se výběr USA za těchto podmínek považuje za přiměřený a oprávněný v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že USA jsou nejvhodnější analogickou zemí a že se výběr USA za těchto podmínek považuje za přiměřený a oprávněný v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

| (56) | Komise zaslala výrobcům v USA podrobnější dotazníky a požadovala informace o domácích prodejních cenách a výrobních nákladech obdobného výrobku. Odpověď výrobce byla ověřena na místě. |
| --- | --- |

(56)

Komise zaslala výrobcům v USA podrobnější dotazníky a požadovala informace o domácích prodejních cenách a výrobních nákladech obdobného výrobku. Odpověď výrobce byla ověřena na místě.

| (57) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od dvou výrobců z analogické země, tj. na základě cen zaplacených či splatných na domácím trhu USA pro srovnatelné druhy výrobků, protože bylo zjištěno, že byly prodány v běžném obchodním styku a v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(57)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro čínské vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od dvou výrobců z analogické země, tj. na základě cen zaplacených či splatných na domácím trhu USA pro srovnatelné druhy výrobků, protože bylo zjištěno, že byly prodány v běžném obchodním styku a v reprezentativním množství.

| (58) | Pokud jde o určení běžné hodnoty, Komise použila stejný postup, který je uvedený v bodech odůvodnění 18 až 28. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o určení běžné hodnoty, Komise použila stejný postup, který je uvedený v bodech odůvodnění 18 až 28.

1.5.4.   Vývozní cena

| (59) | Všechny výrobky vyvezené do Společenství čínskými vyvážejícími výrobci byly prodány přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen. |
| --- | --- |

(59)

Všechny výrobky vyvezené do Společenství čínskými vyvážejícími výrobci byly prodány přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s 2 odst. 8 základního nařízení na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.

1.5.5.   Srovnání

| (60) | V oprávněných případech, a bylo-li to zapotřebí, se provedly úpravy související se slevami z cen a rabaty, provizemi, náklady na dopravou, pojištění, balení a poskytnutí úvěru, náklady na službu zákazníkům a bankovními poplatky. |
| --- | --- |

(60)

V oprávněných případech, a bylo-li to zapotřebí, se provedly úpravy související se slevami z cen a rabaty, provizemi, náklady na dopravou, pojištění, balení a poskytnutí úvěru, náklady na službu zákazníkům a bankovními poplatky.

| (61) | Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 53, byla podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena úprava běžné hodnoty pro rozdíly ve stupních znečištění mezi výrobkem prodávaným čínskými výrobci do Společenství a výrobkem prodávaným na domácím trhu v USA. |
| --- | --- |

(61)

Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 53, byla podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena úprava běžné hodnoty pro rozdíly ve stupních znečištění mezi výrobkem prodávaným čínskými výrobci do Společenství a výrobkem prodávaným na domácím trhu v USA.

| (62) | Navíc jeden druh výrobku vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci měl odlišné tepelné ošetření ve srovnání se srovnatelným druhem prodávaným v analogické zemi. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena úprava. Při neexistenci dalších spolehlivých informací se úprava stanovila na základě cenového rozdílu týkajícího se specifických vlastností zjištěných v analogické zemi. |
| --- | --- |

(62)

Navíc jeden druh výrobku vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci měl odlišné tepelné ošetření ve srovnání se srovnatelným druhem prodávaným v analogické zemi. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena úprava. Při neexistenci dalších spolehlivých informací se úprava stanovila na základě cenového rozdílu týkajícího se specifických vlastností zjištěných v analogické zemi.

| (63) | V případě jednoho druhu výrobku vyvážený čínskými výrobci, s průměrnou velikostí částic 100 mikronů až 400 mikronů, nebyl spolupracujícími výrobci v USA během OŠ vyroben žádný přímo odpovídající druh výrobku, a proto nebylo možné stanovit tržní rozdíl. Nicméně na základě informací poskytnutých jedním výrobcem v USA došla Komise prozatímně k závěru, že tento druh výrobku s nepravidelně velkými částicemi prodávaný čínskými vývozci má vlastnosti, které se podobají vlastnostem PTFE s nízkou tekutostí (méně než 100 mikronů). Proto Komise považovala za vhodné, aby se běžná hodnota tohoto druhu prozatímně stanovila na základě běžné hodnoty zjištěné pro PTFE s nízkou tekutostí prodávaného na trhu v USA. |
| --- | --- |

(63)

V případě jednoho druhu výrobku vyvážený čínskými výrobci, s průměrnou velikostí částic 100 mikronů až 400 mikronů, nebyl spolupracujícími výrobci v USA během OŠ vyroben žádný přímo odpovídající druh výrobku, a proto nebylo možné stanovit tržní rozdíl. Nicméně na základě informací poskytnutých jedním výrobcem v USA došla Komise prozatímně k závěru, že tento druh výrobku s nepravidelně velkými částicemi prodávaný čínskými vývozci má vlastnosti, které se podobají vlastnostem PTFE s nízkou tekutostí (méně než 100 mikronů). Proto Komise považovala za vhodné, aby se běžná hodnota tohoto druhu prozatímně stanovila na základě běžné hodnoty zjištěné pro PTFE s nízkou tekutostí prodávaného na trhu v USA.

| (64) | Provedla se i úprava s ohledem na požadované rozdíly ve vracení DPH v Číně. |
| --- | --- |

(64)

Provedla se i úprava s ohledem na požadované rozdíly ve vracení DPH v Číně.

1.5.6.   Dumpingové rozpětí

| (65) | Pro každého čínského vyvážejícího výrobce byl vážený průměr běžné hodnoty pro druhy vyvážené do Společenství stanovený pro analogickou zemi porovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího druhu vyváženého do Společenství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Pro každého čínského vyvážejícího výrobce byl vážený průměr běžné hodnoty pro druhy vyvážené do Společenství stanovený pro analogickou zemi porovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího druhu vyváženého do Společenství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (66) | Jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 41 až 43, žádné ze tří spolupracujících čínských společností nebylo přiděleno IZ. Proto bylo stanoveno jedno celostátní antidumpingové rozpětí na základě váženého průměru dumpingových rozpětí zjištěných u každého ze tří čínských výrobců. |
| --- | --- |

(66)

Jak je vysvětleno v bodech odůvodnění 41 až 43, žádné ze tří spolupracujících čínských společností nebylo přiděleno IZ. Proto bylo stanoveno jedno celostátní antidumpingové rozpětí na základě váženého průměru dumpingových rozpětí zjištěných u každého ze tří čínských výrobců.

| (67) | Celostátní dumpingová rozpětí vyjádřené jako procento čisté ceny CIF franko hranice Společenství, před proclením, je 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Celostátní dumpingová rozpětí vyjádřené jako procento čisté ceny CIF franko hranice Společenství, před proclením, je 99,7 %.

| (68) | Protože se ukázalo, že tři známí vyvážející výrobci představují veškerý čínský vývoz dotčeného výrobku do Společenství, nebyl důvod domnívat se, že některý vyvážející výrobce by se zdržel spolupráce. Proto se prozatímně usuzuje, že celostátní dumpingové rozpětí by mělo být stanoveno na stejné úrovni. |
| --- | --- |

(68)

Protože se ukázalo, že tři známí vyvážející výrobci představují veškerý čínský vývoz dotčeného výrobku do Společenství, nebyl důvod domnívat se, že některý vyvážející výrobce by se zdržel spolupráce. Proto se prozatímně usuzuje, že celostátní dumpingové rozpětí by mělo být stanoveno na stejné úrovni.

1.6.   Rusko

| (69) | Komise obdržela vyplněné dotazníky od dvou známých vyvážejících výrobců a od společností, které jsou s jedním z vývozců ve spojení (jeden obchodník v Rusku a jeden dovozce ve Společenství). |
| --- | --- |

(69)

Komise obdržela vyplněné dotazníky od dvou známých vyvážejících výrobců a od společností, které jsou s jedním z vývozců ve spojení (jeden obchodník v Rusku a jeden dovozce ve Společenství).

1.6.1.   Nedostatečná spolupráce

| (70) | Vyplněné dotazníky obou společností vykazovaly značné nedostatky. Navíc ověření na místě v obou případech ukázalo, že tyto společnosti dodaly neúplné, nesprávné a zavádějící informace. |
| --- | --- |

(70)

Vyplněné dotazníky obou společností vykazovaly značné nedostatky. Navíc ověření na místě v obou případech ukázalo, že tyto společnosti dodaly neúplné, nesprávné a zavádějící informace.

| (71) | U jedné ze společností byly zjištěny závažné nedostatky v účetnictví a účetnictví se ukázalo jako nespolehlivé. Proto nebylo možné ověřit úplnost a přesnost dodaných údajů. Navíc velkou část odpovědí na dotazník nebylo možné vůbec ověřit (protože společnost neposkytla podklady, které by umožnily sladit tyto údaje s jejími účetními záznamy) a v některých případech společnost dokonce odmítla poskytnout některé důležité informace pro výpočet dumpingového rozpětí, nebo neposkytla tyto informace včas, takže již nemohly být ověřeny. |
| --- | --- |

(71)

U jedné ze společností byly zjištěny závažné nedostatky v účetnictví a účetnictví se ukázalo jako nespolehlivé. Proto nebylo možné ověřit úplnost a přesnost dodaných údajů. Navíc velkou část odpovědí na dotazník nebylo možné vůbec ověřit (protože společnost neposkytla podklady, které by umožnily sladit tyto údaje s jejími účetními záznamy) a v některých případech společnost dokonce odmítla poskytnout některé důležité informace pro výpočet dumpingového rozpětí, nebo neposkytla tyto informace včas, takže již nemohly být ověřeny.

| (72) | Odpověď druhé společnosti byla také nedostatečná a při šetření na místě bylo zjištěno, že společnost poskytla o své organizační struktuře zavádějící informace, které měly zásadní význam. Při šetření na místě bylo tedy zjištěno pouze to, že společnost se na začátku OŠ rozdělila na dva subjekty (z nichž jeden vyrábí dotčený výrobek). Skutečnost, že společnost před inspekcí na místě neoznámila svoji komplexní strukturu, šetření značně ztížilo, protože to mělo dalekosáhlé důsledky, pokud jde o účetnictví a stanovení nákladů. |
| --- | --- |

(72)

Odpověď druhé společnosti byla také nedostatečná a při šetření na místě bylo zjištěno, že společnost poskytla o své organizační struktuře zavádějící informace, které měly zásadní význam. Při šetření na místě bylo tedy zjištěno pouze to, že společnost se na začátku OŠ rozdělila na dva subjekty (z nichž jeden vyrábí dotčený výrobek). Skutečnost, že společnost před inspekcí na místě neoznámila svoji komplexní strukturu, šetření značně ztížilo, protože to mělo dalekosáhlé důsledky, pokud jde o účetnictví a stanovení nákladů.

| (73) | Společnost navíc nedodala základní prvky odpovědi, včetně auditovaných finančních uzávěrek, a tvrdila, že je nemá k dispozici. To se však během inspekce na místě ukázalo jako nepravdivé. Navíc společnost na začátku inspekce předložila nové odpovědi na důležité části dotazníku, čímž ztížila ověření odpovědí v dotazníku. |
| --- | --- |

(73)

Společnost navíc nedodala základní prvky odpovědi, včetně auditovaných finančních uzávěrek, a tvrdila, že je nemá k dispozici. To se však během inspekce na místě ukázalo jako nepravdivé. Navíc společnost na začátku inspekce předložila nové odpovědi na důležité části dotazníku, čímž ztížila ověření odpovědí v dotazníku.

| (74) | Obchodník z Ruska, který je se společností zmíněnou v předchozím bodu odůvodnění ve spojení, nespolupracoval. Uvedená společnost ztížila ověřování tím, že odmítla přístup k informacím týkajících se organizace, prodejů dotčeného výrobku a plateb takovým způsobem, že ji nebylo možné považovat za spolupracující stranu. Obchodník ve spojení ze Spojeného království nemohl za OŠ poskytnout finanční údaje. |
| --- | --- |

(74)

Obchodník z Ruska, který je se společností zmíněnou v předchozím bodu odůvodnění ve spojení, nespolupracoval. Uvedená společnost ztížila ověřování tím, že odmítla přístup k informacím týkajících se organizace, prodejů dotčeného výrobku a plateb takovým způsobem, že ji nebylo možné považovat za spolupracující stranu. Obchodník ve spojení ze Spojeného království nemohl za OŠ poskytnout finanční údaje.

| (75) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise usoudila, že dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce nemůže být stanoveno na základě jejich vlastních údajů. Dumpingové rozpětí bylo proto prozatímně stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise usoudila, že dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce nemůže být stanoveno na základě jejich vlastních údajů. Dumpingové rozpětí bylo proto prozatímně stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení.

1.6.2.   Běžná hodnota

| (76) | Při neexistenci dalších informací se běžná hodnota prozatímně vypočítala na základě informací v podnětu. Průměrná běžná hodnota se vypočítala z cen uvedených v ceníku domácího trhu během OŠ obou vyvážejících výrobců. Při neexistenci žádné další vhodné základny byla běžná hodnota pro dotčený výrobek vypočtena jako celek. |
| --- | --- |

(76)

Při neexistenci dalších informací se běžná hodnota prozatímně vypočítala na základě informací v podnětu. Průměrná běžná hodnota se vypočítala z cen uvedených v ceníku domácího trhu během OŠ obou vyvážejících výrobců. Při neexistenci žádné další vhodné základny byla běžná hodnota pro dotčený výrobek vypočtena jako celek.

1.6.3.   Vývozní cena

| (77) | Vývozní cena byla prozatímně vypočtena na základě údajů Eurostatu za OŠ. |
| --- | --- |

(77)

Vývozní cena byla prozatímně vypočtena na základě údajů Eurostatu za OŠ.

1.6.4.   Srovnání

| (78) | Podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení byly provedeny úpravy běžné hodnoty, aby se zohlednila skutečnost, že ceny v ceníku zahrnovaly jiné dodací podmínky než ceny ze závodu, a úpravy vývozní ceny, aby se zohlednily rozdíly v dodacích podmínkách a v ostatních nákladech vzniklých mezi dodacími podmínkami ze závodu a dodacími podmínkami CIF pro zahraniční obchod (incoterms). |
| --- | --- |

(78)

Podle čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení byly provedeny úpravy běžné hodnoty, aby se zohlednila skutečnost, že ceny v ceníku zahrnovaly jiné dodací podmínky než ceny ze závodu, a úpravy vývozní ceny, aby se zohlednily rozdíly v dodacích podmínkách a v ostatních nákladech vzniklých mezi dodacími podmínkami ze závodu a dodacími podmínkami CIF pro zahraniční obchod (incoterms).

| (79) | Všechny úpravy byly provedeny na základě informací uvedených v podnětu. |
| --- | --- |

(79)

Všechny úpravy byly provedeny na základě informací uvedených v podnětu.

1.6.5.   Dumpingové rozpětí

| (80) | Prozatímní dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(80)

Prozatímní dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny, jak je uvedeno výše.

| (81) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou ukázalo existenci dumpingu. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento čisté ceny CIF franko hranice Společenství, před proclením, je 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou ukázalo existenci dumpingu. Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento čisté ceny CIF franko hranice Společenství, před proclením, je 36,6 %.

| (82) | Protože výše uvedené společnosti představovaly všechny vývozní prodeje z Ruska do Společenství a protože neexistoval důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce zdržel spolupráce, bylo zbytkové clo stanoveno ve stejné výši. |
| --- | --- |

(82)

Protože výše uvedené společnosti představovaly všechny vývozní prodeje z Ruska do Společenství a protože neexistoval důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce zdržel spolupráce, bylo zbytkové clo stanoveno ve stejné výši.

D.   ÚJMA

1.   Výroba ve společenství

| (83) | Je známo, že v rámci Společenství dotčený výrobek vyrábí v Německu, Itálii, Nizozemsku, Spojeném království a Polsku:






  — | tři výrobci, jejichž jménem byl podnět podán a kteří představují více než 80 % výroby ve Společenství a |
| --- | --- | --- |

(83)

Je známo, že v rámci Společenství dotčený výrobek vyrábí v Německu, Itálii, Nizozemsku, Spojeném království a Polsku:

—

tři výrobci, jejichž jménem byl podnět podán a kteří představují více než 80 % výroby ve Společenství a

| — | dva ostatní výrobci, kteří nejsou v podnětu zahrnuti. Pouze jeden výrobce předložil Komisi obecné informace. Ani jeden z těchto dvou výrobců nevznesl proti stávajícímu řízení námitky. |
| --- | --- |

—

dva ostatní výrobci, kteří nejsou v podnětu zahrnuti. Pouze jeden výrobce předložil Komisi obecné informace. Ani jeden z těchto dvou výrobců nevznesl proti stávajícímu řízení námitky.

| (84) | Komise zjistila, že všechny výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Výstup ve všech výše uvedených společnostech představuje výrobu Společenství, která se stanoví tak, že se k objemu výroby, který oznámili tři výrobci, kteří podpořili podnět, přičte v podnětu uvedená odhadovaná výroba dvou výrobců, kteří nejsou v podnětu uvedeni. |
| --- | --- |

(84)

Komise zjistila, že všechny výše uvedené společnosti lze považovat za výrobce ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Výstup ve všech výše uvedených společnostech představuje výrobu Společenství, která se stanoví tak, že se k objemu výroby, který oznámili tři výrobci, kteří podpořili podnět, přičte v podnětu uvedená odhadovaná výroba dvou výrobců, kteří nejsou v podnětu uvedeni.

2.   Výrobní odvětví společenství

| (85) | Souhrn výroby tří výrobců ve Společenství, kteří spolupracovali s Komisí, představuje 81 % celkové výroby PTFE ve formě částic ve Společenství. Proto se považují za „výrobní odvětví Společenství“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Souhrn výroby tří výrobců ve Společenství, kteří spolupracovali s Komisí, představuje 81 % celkové výroby PTFE ve formě částic ve Společenství. Proto se považují za „výrobní odvětví Společenství“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

3.   Spotřeba ve společenství

| (86) | Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s přičtením odhadovaných prodejů jiných výrobců ve Společenství, dovozů z Ruska, ČLR a ostatních třetích zemí pod kódem KN ex 3904 61 00. Je třeba poznamenat, že dovozy z Ruska pod kódem KN 3904 61 00 zahrnují dotčený výrobek a ostatní výrobky. Celkový objem dovozů PTFE z Ruska byl proto stanoven na základě metody použité v podnětu. Pro ostatní země žádné informace nenaznačovaly, že se u dovozů pod uvedeným kódem KN jednalo o PTFE v jiné formě než ve formě částic. |
| --- | --- |

(86)

Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s přičtením odhadovaných prodejů jiných výrobců ve Společenství, dovozů z Ruska, ČLR a ostatních třetích zemí pod kódem KN ex 3904 61 00. Je třeba poznamenat, že dovozy z Ruska pod kódem KN 3904 61 00 zahrnují dotčený výrobek a ostatní výrobky. Celkový objem dovozů PTFE z Ruska byl proto stanoven na základě metody použité v podnětu. Pro ostatní země žádné informace nenaznačovaly, že se u dovozů pod uvedeným kódem KN jednalo o PTFE v jiné formě než ve formě částic.

| (87) | Mezi rokem 2001 a OŠ klesla viditelná spotřeba ve Společenství ze 16 185 tun na 14 725 tun, tj. o 9 %. Tento pokles ve spotřebě byl způsoben do velké míry obecným hospodářským poklesem v období od roku 2002. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba ve Společenství (v tunách) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Mezi rokem 2001 a OŠ klesla viditelná spotřeba ve Společenství ze 16 185 tun na 14 725 tun, tj. o 9 %. Tento pokles ve spotřebě byl způsoben do velké míry obecným hospodářským poklesem v období od roku 2002.

2001

2002

2003

OŠ

Spotřeba ve Společenství (v tunách)

16 185

14 301

14 736

14 725

Index (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Souhrnné posouzení účinků dotyčných dovozů

| (88) | Komise přezkoumala, zda by dovozy PTFE ve formě částic pocházejícího z Ruska a ČLR neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

Komise přezkoumala, zda by dovozy PTFE ve formě částic pocházejícího z Ruska a ČLR neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (89) | Dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé dotčené země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 a objem dovezených výrobků z každé z těchto zemí není zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (tj. jejich podíly na trhu dosáhly v OŠ 10,8 % a 23,7 %). |
| --- | --- |

(89)

Dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé dotčené země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 a objem dovezených výrobků z každé z těchto zemí není zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (tj. jejich podíly na trhu dosáhly v OŠ 10,8 % a 23,7 %).

| (90) | Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, šetření ukázalo, že PTFE ve formě částic dovážený z dotčených zemí a PTFE ve formě částic vyráběný výrobním odvětvím Společenství jsou podobné ve všech svých základních fyzických a technických vlastnostech. Na tomto základě jsou PTFE pocházející z Ruska a z ČLR a PTFE vyráběný a prodávaný ve Společenství zaměnitelné. Rovněž byly uváděny na trh ve Společenství prostřednictvím srovnatelných obchodních kanálů a za podobných obchodních podmínek. Bylo rovněž zjištěno, ze vývozní ceny z Ruska a Číny se během posuzovaného období vyvíjely podobným způsobem a obě ceny značně podbízely ceny Společenství. |
| --- | --- |

(90)

Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, šetření ukázalo, že PTFE ve formě částic dovážený z dotčených zemí a PTFE ve formě částic vyráběný výrobním odvětvím Společenství jsou podobné ve všech svých základních fyzických a technických vlastnostech. Na tomto základě jsou PTFE pocházející z Ruska a z ČLR a PTFE vyráběný a prodávaný ve Společenství zaměnitelné. Rovněž byly uváděny na trh ve Společenství prostřednictvím srovnatelných obchodních kanálů a za podobných obchodních podmínek. Bylo rovněž zjištěno, ze vývozní ceny z Ruska a Číny se během posuzovaného období vyvíjely podobným způsobem a obě ceny značně podbízely ceny Společenství.

| (91) | Ruští vyvážející výrobci tvrdili, že PTFE dovážený z Ruska a PTFE dovážený z ČLR podléhaly odlišným podmínkám hospodářské soutěže a že dovozy pocházející z Ruska by proto neměly být posuzovány souhrnně. V tomto ohledu byla vznesena tvrzení, že vývoj dovozu z Ruska byl v posuzovaném období sestupný, zatímco dovozy z Číny měly vzestupný trend. Za druhé bylo zdůrazněno, že dovozy z Číny a z Ruska byly z velké části soustředěny v jednom členském státě (Itálie). Proto ruské a čínské výrobky PTFE nekonkurovaly výrobkům v ostatních 24 členských státech. |
| --- | --- |

(91)

Ruští vyvážející výrobci tvrdili, že PTFE dovážený z Ruska a PTFE dovážený z ČLR podléhaly odlišným podmínkám hospodářské soutěže a že dovozy pocházející z Ruska by proto neměly být posuzovány souhrnně. V tomto ohledu byla vznesena tvrzení, že vývoj dovozu z Ruska byl v posuzovaném období sestupný, zatímco dovozy z Číny měly vzestupný trend. Za druhé bylo zdůrazněno, že dovozy z Číny a z Ruska byly z velké části soustředěny v jednom členském státě (Itálie). Proto ruské a čínské výrobky PTFE nekonkurovaly výrobkům v ostatních 24 členských státech.

| (92) | Navzdory klesajícímu trendu však objem dovozů pocházejících z Ruska není zdaleka zanedbatelný, jeho podíl na trhu činil během OŠ 23,7 % spotřeby Společenství. Dále měl PTFE dovážený z Ruska podobnou kvalitu jako PTFE dovážený z ČLR a byl určen pro obdobné koncové užití a uplatnění. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, vývozní ceny z Ruska a Číny se během posuzovaného období vyvíjely podobným způsobem a obě ceny značně podbízely ceny Společenství. V neposlední řadě by mělo být vzato v úvahu, že prodeje výrobního odvětví Společenství byly rovněž soustředěny z velké části v Itálii, a proto přímo konkurovaly dovozům pocházejícím z Ruska a ČLR. PTFE vyráběný výrobním odvětvím Společenství byl v Itálii prodáván prostřednictvím stejného druhu distribučních kanálů jako PTFE z Ruska a ČLR. Je třeba rovněž poznamenat, že neexistují žádné údaje o tom, že ruské a čínské dovozy do Itálie nebyly dále prodávány do jiných částí trhu Společenství a nedostaly se proto do konkurence s výrobky Společenství také mimo území Itálie. Na tomto základě muselo být tvrzení, že výrobek dovážený z Ruska a výrobek dovážený z ČLR podléhaly odlišným podmínkám hospodářské soutěže, zamítnuto. |
| --- | --- |

(92)

Navzdory klesajícímu trendu však objem dovozů pocházejících z Ruska není zdaleka zanedbatelný, jeho podíl na trhu činil během OŠ 23,7 % spotřeby Společenství. Dále měl PTFE dovážený z Ruska podobnou kvalitu jako PTFE dovážený z ČLR a byl určen pro obdobné koncové užití a uplatnění. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, vývozní ceny z Ruska a Číny se během posuzovaného období vyvíjely podobným způsobem a obě ceny značně podbízely ceny Společenství. V neposlední řadě by mělo být vzato v úvahu, že prodeje výrobního odvětví Společenství byly rovněž soustředěny z velké části v Itálii, a proto přímo konkurovaly dovozům pocházejícím z Ruska a ČLR. PTFE vyráběný výrobním odvětvím Společenství byl v Itálii prodáván prostřednictvím stejného druhu distribučních kanálů jako PTFE z Ruska a ČLR. Je třeba rovněž poznamenat, že neexistují žádné údaje o tom, že ruské a čínské dovozy do Itálie nebyly dále prodávány do jiných částí trhu Společenství a nedostaly se proto do konkurence s výrobky Společenství také mimo území Itálie. Na tomto základě muselo být tvrzení, že výrobek dovážený z Ruska a výrobek dovážený z ČLR podléhaly odlišným podmínkám hospodářské soutěže, zamítnuto.

| (93) | Vzhledem k výše uvedenému se prozatímně dospělo k závěru, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovozy z dotčených zemí by měly být posouzeny souhrnně. |
| --- | --- |

(93)

Vzhledem k výše uvedenému se prozatímně dospělo k závěru, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovozy z dotčených zemí by měly být posouzeny souhrnně.

5.   Dovozy z dotčených zemí

5.1.   Objem a podíl dotčených dovozů na trhu

| (94) | Ačkoliv se dovozy dotčeného výrobku z Ruska a ČLR do Společenství snížily z 6 281 tun v roce 2001 na 4 838 tun roce 2002, od roku 2002 se zvýšily a v OŠ dosáhly 5 079 tun. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozy z Ruska a ČLR (v tunách) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Ačkoliv se dovozy dotčeného výrobku z Ruska a ČLR do Společenství snížily z 6 281 tun v roce 2001 na 4 838 tun roce 2002, od roku 2002 se zvýšily a v OŠ dosáhly 5 079 tun.

2001

2002

2003

OŠ

Dovozy z Ruska a ČLR (v tunách)

6 281

4 838

5 069

5 079

Index (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Odpovídající podíl na trhu se snížil z 38,8 % v roce 2001 na 34,5 % v OŠ, zůstal však velmi značný. Je třeba poznamenat, že podíl na trhu vykazoval od roku 2002 nepřetržitý postupný nárůst, konkrétně z 33,8 % na 34,5 % v OŠ. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl dovozů z Ruska a ČLR na trhu | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Odpovídající podíl na trhu se snížil z 38,8 % v roce 2001 na 34,5 % v OŠ, zůstal však velmi značný. Je třeba poznamenat, že podíl na trhu vykazoval od roku 2002 nepřetržitý postupný nárůst, konkrétně z 33,8 % na 34,5 % v OŠ.

2001

2002

2003

OŠ

Podíl dovozů z Ruska a ČLR na trhu

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Ceny

| (96) | Průměrná cena dotčených dovozů se značně snížila. Ceny se snížily z 7 236 EUR/tuna v roce 2001 na 4 092 EUR/tuna v OŠ, což představuje snížení o 43 % v průběhu posuzovaného období. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena dovozů z Ruska a ČLR (EUR/tuna) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Průměrná cena dotčených dovozů se značně snížila. Ceny se snížily z 7 236 EUR/tuna v roce 2001 na 4 092 EUR/tuna v OŠ, což představuje snížení o 43 % v průběhu posuzovaného období.

2001

2002

2003

OŠ

Průměrná cena dovozů z Ruska a ČLR (EUR/tuna)

7 236

5 949

4 499

4 092

Index (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3.   Cenové podbízení

| (97) | Pro účely analýzy cenového podbízení se srovnaly vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Společenství podle typů výrobků prodávaných nezávislým odběratelům na trhu Společenství s odpovídajícím váženým průměrem vývozních cen dotčeného výrobku. Srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu. Ceny dotčených dovozů byly na úrovni CIF s úpravou s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovezení. |
| --- | --- |

(97)

Pro účely analýzy cenového podbízení se srovnaly vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Společenství podle typů výrobků prodávaných nezávislým odběratelům na trhu Společenství s odpovídajícím váženým průměrem vývozních cen dotčeného výrobku. Srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu. Ceny dotčených dovozů byly na úrovni CIF s úpravou s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovezení.

| (98) | Někteří účastníci řízení tvrdili, že jakost výrobků vyráběných výrobním odvětvím Společenství je všeobecně vyšší než jakost dotčeného výrobku dováženého z ČLR a Ruska. Na základě důkazů zjištěných během šetření se dospělo prozatímně k závěru, že úprava je oprávněná, pokud jde o rozdíly v jakosti, které jsou z velké části způsobeny horšími fyzickými vlastnostmi a nekonzistentností materiálu, konkrétně značnými rozdíly ve velikosti částic v rámci jednoho typu výrobku a nečistotami. Ruští vyvážející výrobci tvrdili, že v důsledku toho lze PTFE, který vyrábějí a vyvážejí, používat pouze za předpokladu jeho dalšího zpracování, s čímž jsou spojeny dodatečné náklady. Žádný z účastníků řízení však nebyl schopen přesně vyčíslit tržní hodnotu těchto rozdílů v jakosti, ani náklady na zpracování dováženého PTFE. Několik účastníků řízení dospělo na základě údajného cenového rozdílu mezi různě kvalitními výrobky odhadem k úpravě ve výši 30 %. Uvedený odhad odpovídal odhadu, který učinili ruští vyvážející výrobci. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly k dispozici žádné jiné další spolehlivé údaje, byla k ceně CIF na hranice Společenství, za kterou výrobky prodávali spolupracující vyvážející výrobci z obou zemí, prozatímně připočtena úprava ve výši 30 %. Je třeba poznamenat, že tato záležitost bude dále šetřena za účelem dosažení konečných závěrů. |
| --- | --- |

(98)

Někteří účastníci řízení tvrdili, že jakost výrobků vyráběných výrobním odvětvím Společenství je všeobecně vyšší než jakost dotčeného výrobku dováženého z ČLR a Ruska. Na základě důkazů zjištěných během šetření se dospělo prozatímně k závěru, že úprava je oprávněná, pokud jde o rozdíly v jakosti, které jsou z velké části způsobeny horšími fyzickými vlastnostmi a nekonzistentností materiálu, konkrétně značnými rozdíly ve velikosti částic v rámci jednoho typu výrobku a nečistotami. Ruští vyvážející výrobci tvrdili, že v důsledku toho lze PTFE, který vyrábějí a vyvážejí, používat pouze za předpokladu jeho dalšího zpracování, s čímž jsou spojeny dodatečné náklady. Žádný z účastníků řízení však nebyl schopen přesně vyčíslit tržní hodnotu těchto rozdílů v jakosti, ani náklady na zpracování dováženého PTFE. Několik účastníků řízení dospělo na základě údajného cenového rozdílu mezi různě kvalitními výrobky odhadem k úpravě ve výši 30 %. Uvedený odhad odpovídal odhadu, který učinili ruští vyvážející výrobci. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly k dispozici žádné jiné další spolehlivé údaje, byla k ceně CIF na hranice Společenství, za kterou výrobky prodávali spolupracující vyvážející výrobci z obou zemí, prozatímně připočtena úprava ve výši 30 %. Je třeba poznamenat, že tato záležitost bude dále šetřena za účelem dosažení konečných závěrů.

| (99) | Srovnání ukázalo, že během OŠ se dotčené výrobky pocházející z ČLR Ruska prodávaly ve Společenství za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely o 24 %, respektive o 17 %, vyjádřeno procentem cen výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(99)

Srovnání ukázalo, že během OŠ se dotčené výrobky pocházející z ČLR Ruska prodávaly ve Společenství za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely o 24 %, respektive o 17 %, vyjádřeno procentem cen výrobního odvětví Společenství.

6.   Situace výrobního odvětví společenství

| (100) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství zahrnoval posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství od roku 2001 do OŠ. |
| --- | --- |

(100)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství zahrnoval posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství od roku 2001 do OŠ.

6.1.   Výroba, kapacita a vytížení kapacit

| (101) | Objem výroby výrobního odvětví Společenství se zvýšil mezi rokem 2001 a OŠ o 8 %, a to z 6 798 tun na 7 326 tun. Navzdory poklesu spotřeby Společenství během stejného období je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v důsledku dumpingových dovozů, aby mohlo konkurovat posuzovaným dovozům. To vedlo ke zvýšení výroby, aby mohla být uspokojena zvýšená poptávka po jeho výrobcích. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Objem výroby výrobního odvětví Společenství se zvýšil mezi rokem 2001 a OŠ o 8 %, a to z 6 798 tun na 7 326 tun. Navzdory poklesu spotřeby Společenství během stejného období je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v důsledku dumpingových dovozů, aby mohlo konkurovat posuzovaným dovozům. To vedlo ke zvýšení výroby, aby mohla být uspokojena zvýšená poptávka po jeho výrobcích.

2001

2002

2003

OŠ

Výroba (v tunách)

6 798

5 885

7 066

7 326

Index (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Během posuzovaného období se výrobní kapacita mírně zvýšila, a to o 8 %, Ve stejném období zůstalo využití kapacit výrobního odvětví Společenství stabilní, činilo 80 %. Pokles využití kapacit v letech 2001 a 2002 je důsledek snížení spotřeby a všeobecného hospodářského poklesu během uvedeného období. V důsledku toho, jak bylo uvedeno výše, muselo výrobní odvětví Společenství snížit své ceny, čímž zvýšilo své prodeje, aby mohlo konkurovat dovozům výrobků z dotčených zemí, jejichž ceny v roce 2004 poklesly téměř o 40 % (viz bod odůvodnění 96 výše). Využití kapacit výrobního odvětví Společenství se proto zvýšilo, avšak ziskovost dramaticky klesla (viz bod odůvodnění 110 níže). | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Využití kapacit | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Během posuzovaného období se výrobní kapacita mírně zvýšila, a to o 8 %, Ve stejném období zůstalo využití kapacit výrobního odvětví Společenství stabilní, činilo 80 %. Pokles využití kapacit v letech 2001 a 2002 je důsledek snížení spotřeby a všeobecného hospodářského poklesu během uvedeného období. V důsledku toho, jak bylo uvedeno výše, muselo výrobní odvětví Společenství snížit své ceny, čímž zvýšilo své prodeje, aby mohlo konkurovat dovozům výrobků z dotčených zemí, jejichž ceny v roce 2004 poklesly téměř o 40 % (viz bod odůvodnění 96 výše). Využití kapacit výrobního odvětví Společenství se proto zvýšilo, avšak ziskovost dramaticky klesla (viz bod odůvodnění 110 níže).

2001

2002

2003

OŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

8 480

9 050

9 100

9 200

Index (2001 = 100)

100

107

107

108

Využití kapacit

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (103) | V průběhu posuzovaného období se množství výrobků výrobního odvětví Společenství prodaných v ES snížilo o 15 %, z 4 223 tun v roce 2001 na 4 845 tun během OŠ. Tento vývoj je třeba vidět s ohledem na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství, když muselo čelit levným dovozům pocházejícím z Ruska a ČLR, mělo možnost buď zachovat své prodejní ceny na úkor nepříznivého vývoje, pokud jde o prodané výrobky a podíl na trhu, nebo své prodejní ceny snížit, aby si pokud možno zachovalo úspory z rozsahu. Všichni výrobci ve Společenství od roku 2001 své prodejní ceny snižovali ve snaze zachovat nebo dokonce zvýšit objem prodeje, aby dosáhli takové úrovně hromadné výroby, kterou potřebují pro pokrytí svých pevných nákladů. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodeje v ES (v tunách) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

V průběhu posuzovaného období se množství výrobků výrobního odvětví Společenství prodaných v ES snížilo o 15 %, z 4 223 tun v roce 2001 na 4 845 tun během OŠ. Tento vývoj je třeba vidět s ohledem na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství, když muselo čelit levným dovozům pocházejícím z Ruska a ČLR, mělo možnost buď zachovat své prodejní ceny na úkor nepříznivého vývoje, pokud jde o prodané výrobky a podíl na trhu, nebo své prodejní ceny snížit, aby si pokud možno zachovalo úspory z rozsahu. Všichni výrobci ve Společenství od roku 2001 své prodejní ceny snižovali ve snaze zachovat nebo dokonce zvýšit objem prodeje, aby dosáhli takové úrovně hromadné výroby, kterou potřebují pro pokrytí svých pevných nákladů.

2001

2002

2003

OŠ

Prodeje v ES (v tunách)

4 223

4 058

4 522

4 845

Index (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se objemově zvýšil ze 26,1 % v roce 2001 na 32,9 % v OŠ. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl na trhu ES | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se objemově zvýšil ze 26,1 % v roce 2001 na 32,9 % v OŠ.

2001

2002

2003

OŠ

Podíl na trhu ES

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Zásoby

| (105) | Je třeba poznamenat, že úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně snížila, avšak přesto ji lze považovat za celkově stabilní. Toto je v souladu s politikou výrobního odvětví Společenství udržovat zásoby na co nejnižší úrovni. V důsledku toho se dospělo k závěru, že úroveň zásob není při posuzování situace výrobního odvětví Společenství významným ukazatelem. Rovněž je třeba poznamenat, že zásoby byly na úrovni, která je v tomto výrobním odvětví považována za obvyklou. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Je třeba poznamenat, že úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně snížila, avšak přesto ji lze považovat za celkově stabilní. Toto je v souladu s politikou výrobního odvětví Společenství udržovat zásoby na co nejnižší úrovni. V důsledku toho se dospělo k závěru, že úroveň zásob není při posuzování situace výrobního odvětví Společenství významným ukazatelem. Rovněž je třeba poznamenat, že zásoby byly na úrovni, která je v tomto výrobním odvětví považována za obvyklou.

2001

2002

2003

OŠ

Zásoby (v tunách)

1 232

1 078

1 361

1 145

Index (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4.   Ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu

| (106) | Průměrné ceny výrobního odvětví Společenství za tunu od roku 2001 do OŠ značně klesly, a to o 22 %. Tento nepřetržitý cenový pokles v průběhu posuzovaného období je klíčovým činitelem při posuzování daného případu. Je třeba poznamenat, že pokles cen ruských a čínských dovozů byl dokonce mnohem vyšší než pokles cen výrobního odvětví Společenství. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena (EUR/tuna) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Průměrné ceny výrobního odvětví Společenství za tunu od roku 2001 do OŠ značně klesly, a to o 22 %. Tento nepřetržitý cenový pokles v průběhu posuzovaného období je klíčovým činitelem při posuzování daného případu. Je třeba poznamenat, že pokles cen ruských a čínských dovozů byl dokonce mnohem vyšší než pokles cen výrobního odvětví Společenství.

2001

2002

2003

OŠ

Průměrná prodejní cena (EUR/tuna)

9 521

9 182

7 649

7 431

Index (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5.   Hospodářský růst

| (107) | Zatímco spotřeba ve Společenství se mezi rokem 2001 a OŠ snížila o 9 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 6,8 %, a to z 26,1 % v roce 2001 na 32,9 % v OŠ. |
| --- | --- |

(107)

Zatímco spotřeba ve Společenství se mezi rokem 2001 a OŠ snížila o 9 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 6,8 %, a to z 26,1 % v roce 2001 na 32,9 % v OŠ.

6.6.   Investice a schopnost opatřit si kapitál

| (108) | Během roku 2001, když byla návratnost investic značná, Společenství hodně investovalo, konkrétně 8,3 milionů EUR. Po roce 2001 se objem investic prudce snížil a následně se dále snížil z 4,7 milionu EUR v roce 2002 na 3,4 milionu EUR v OŠ. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v tis. EUR) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

Během roku 2001, když byla návratnost investic značná, Společenství hodně investovalo, konkrétně 8,3 milionů EUR. Po roce 2001 se objem investic prudce snížil a následně se dále snížil z 4,7 milionu EUR v roce 2002 na 3,4 milionu EUR v OŠ.

2001

2002

2003

OŠ

Investice (v tis. EUR)

8 331

4 730

3 833

3 387

Index (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Pokud jde o schopnost opatřit si kapitál, všechny spolupracující výrobci ve Společenství jsou součástí větších skupin a jsou financováni prostřednictvím systémů sdružování hotovosti v rámci skupiny. Proto, ačkoliv žádná ze společností neoznámila žádné obtíže při opatřování kapitálu na své činnosti během posuzovaného období, není tento ukazatel považován za reálný odraz situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o schopnost opatřit si kapitál, všechny spolupracující výrobci ve Společenství jsou součástí větších skupin a jsou financováni prostřednictvím systémů sdružování hotovosti v rámci skupiny. Proto, ačkoliv žádná ze společností neoznámila žádné obtíže při opatřování kapitálu na své činnosti během posuzovaného období, není tento ukazatel považován za reálný odraz situace výrobního odvětví Společenství.

6.7.   Ziskovost, návratnost investic a pohyb peněžních prostředků

| (110) | V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobců ve Společenství výrazně snížila z 9,3 % v roce 2001 na 0,1 % v OŠ. Návratnost investic vykazovala podobný sestupný vývoj jako ziskovost. Uvedený dramatický vývoj ziskovosti a návratnosti investic by byl jistě horší, kdyby výrobní odvětví Společenství zachovalo své ceny; v takovém případě by utrpělo ztrátu podílu na trhu a pokles množství prodaných výrobků, což by mělo za následek snížení úspor z rozsahu. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Návratnost investic | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobců ve Společenství výrazně snížila z 9,3 % v roce 2001 na 0,1 % v OŠ. Návratnost investic vykazovala podobný sestupný vývoj jako ziskovost. Uvedený dramatický vývoj ziskovosti a návratnosti investic by byl jistě horší, kdyby výrobní odvětví Společenství zachovalo své ceny; v takovém případě by utrpělo ztrátu podílu na trhu a pokles množství prodaných výrobků, což by mělo za následek snížení úspor z rozsahu.

2001

2002

2003

OŠ

Ziskovost

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Návratnost investic

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Pohyb peněžních prostředků vytvořený obdobným výrobkem se značně snížil z 10 milionů EUR v roce 2001 na 4,2 milionů EUR v OŠ, tj. o 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pohyb peněžních prostředků (v tis. EUR) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Pohyb peněžních prostředků vytvořený obdobným výrobkem se značně snížil z 10 milionů EUR v roce 2001 na 4,2 milionů EUR v OŠ, tj. o 58 %.

2001

2002

2003

OŠ

Pohyb peněžních prostředků (v tis. EUR)

9 988

6 711

1 281

4 200

Index (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8.   Zaměstnanost a produktivita

| (112) | Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2001 a OŠ o 10 %. Produktivita se mezi rokem 2001 a OŠ zvýšila o 17 % v důsledku významných opatření uskutečněných s cílem zlepšit nákladovou účinnost, například snížení počtu zaměstnanců a odstranění problémových míst ve výrobě. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Výroba na zaměstnance (tuny/zaměst.) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2001 a OŠ o 10 %. Produktivita se mezi rokem 2001 a OŠ zvýšila o 17 % v důsledku významných opatření uskutečněných s cílem zlepšit nákladovou účinnost, například snížení počtu zaměstnanců a odstranění problémových míst ve výrobě.

2001

2002

2003

OŠ

Zaměstnanost

123

111

117

111

Index (2001 = 100)

100

90

95

90

Výroba na zaměstnance (tuny/zaměst.)

55

53

61

66

Index (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9.   Mzdy

| (113) | Pracovní náklady se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 6 %, z 6,2 milionů EUR v roce 2001 na 6,5 milionů během OŠ. Tento vývoj však představuje pouze důsledek zvýšení životních nákladů. V důsledku snížení počtu zaměstnanců se průměrné pracovní náklady na zaměstnance ve skutečnosti zvýšily o 17 %, z 50 239 EUR na 58 842 EUR. | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pracovní náklady na zaměstnance (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Pracovní náklady se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 6 %, z 6,2 milionů EUR v roce 2001 na 6,5 milionů během OŠ. Tento vývoj však představuje pouze důsledek zvýšení životních nákladů. V důsledku snížení počtu zaměstnanců se průměrné pracovní náklady na zaměstnance ve skutečnosti zvýšily o 17 %, z 50 239 EUR na 58 842 EUR.

2001

2002

2003

OŠ

Pracovní náklady na zaměstnance (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Index (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10.   Rozsah dumpingového rozpětí

| (114) | S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí, které je rovněž značné, považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(114)

S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí, které je rovněž značné, považovat za zanedbatelný.

6.11.   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (115) | Výrobní odvětví Společenství nebylo v situaci, kdy by muselo překonávat dřívější účinky dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(115)

Výrobní odvětví Společenství nebylo v situaci, kdy by muselo překonávat dřívější účinky dumpingu působícího újmu.

7.   Závěr o újmě

| (116) | Ačkoliv se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a ČLR mezi rokem 2001 a OŠ snížil z 6 281 tun na 5 079 tun, zůstal během celého posuzovaného období neustále vysoký. Odpovídající podíl na trhu se snížil z 38,8 % v roce 2001 na 34,5 % během OŠ, avšak zůstal také na velmi vysoké úrovni. Průměrné ceny dumpingových dovozů se v průběhu posuzovaného období výrazně snížily o 43 % a byly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, což vedlo k výraznému cenovému podbízení, v případě Ruska o 17,4 % a v případě Číny o 24,5 % během OŠ. |
| --- | --- |

(116)

Ačkoliv se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a ČLR mezi rokem 2001 a OŠ snížil z 6 281 tun na 5 079 tun, zůstal během celého posuzovaného období neustále vysoký. Odpovídající podíl na trhu se snížil z 38,8 % v roce 2001 na 34,5 % během OŠ, avšak zůstal také na velmi vysoké úrovni. Průměrné ceny dumpingových dovozů se v průběhu posuzovaného období výrazně snížily o 43 % a byly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, což vedlo k výraznému cenovému podbízení, v případě Ruska o 17,4 % a v případě Číny o 24,5 % během OŠ.

| (117) | Výše uvedený přezkum situace výrobního odvětví Společenství ukazuje, že mezi rokem 2001 a OŠ se situace výrobního odvětví Společenství celkově zhoršila. Je sice pravda, že podíl na trhu a prodeje se vyvíjely příznivě, tato skutečnost však nezlepšuje celkově nepříznivý obraz. Hlavní ukazatele újmy, například hodnota prodejů, ziskovost, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, pohyb peněžních prostředků a zaměstnanost, zaznamenaly během posuzovaného období nepříznivý vývoj. Jak bylo vysvětleno v bodech odůvodnění 101, 102 a 103, je zapotřebí vidět zvýšení výroby a objemu prodeje a rovněž podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v souvislosti s výrazným snížením cen ve Společenství a následným rozhodnutím výrobního odvětví Společenství snížit své prodejní ceny za účelem zachování, popřípadě zvýšení objemu prodeje a dosažení takové úrovně objemu výroby, který je zapotřebí pro pokrytí pevných nákladů. To mělo výrazný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství, která se podstatně snížila z 9,3 % v roce 2001 na 0,1 % v OŠ a v roce 2003 došlo k výrazným ztrátám (–3,2 %). Dále je třeba poznamenat, že spotřeba v letech 2001 až 2002 pouze klesala, avšak mezi rokem 2002 a OŠ byla stabilní nebo se dokonce mírně zvýšila. Proto se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství mohlo tohoto mírného nárůstu spotřeby alespoň částečně využít zvýšením objemu prodeje. |
| --- | --- |

(117)

Výše uvedený přezkum situace výrobního odvětví Společenství ukazuje, že mezi rokem 2001 a OŠ se situace výrobního odvětví Společenství celkově zhoršila. Je sice pravda, že podíl na trhu a prodeje se vyvíjely příznivě, tato skutečnost však nezlepšuje celkově nepříznivý obraz. Hlavní ukazatele újmy, například hodnota prodejů, ziskovost, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, pohyb peněžních prostředků a zaměstnanost, zaznamenaly během posuzovaného období nepříznivý vývoj. Jak bylo vysvětleno v bodech odůvodnění 101, 102 a 103, je zapotřebí vidět zvýšení výroby a objemu prodeje a rovněž podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v souvislosti s výrazným snížením cen ve Společenství a následným rozhodnutím výrobního odvětví Společenství snížit své prodejní ceny za účelem zachování, popřípadě zvýšení objemu prodeje a dosažení takové úrovně objemu výroby, který je zapotřebí pro pokrytí pevných nákladů. To mělo výrazný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství, která se podstatně snížila z 9,3 % v roce 2001 na 0,1 % v OŠ a v roce 2003 došlo k výrazným ztrátám (–3,2 %). Dále je třeba poznamenat, že spotřeba v letech 2001 až 2002 pouze klesala, avšak mezi rokem 2002 a OŠ byla stabilní nebo se dokonce mírně zvýšila. Proto se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství mohlo tohoto mírného nárůstu spotřeby alespoň částečně využít zvýšením objemu prodeje.

| (118) | V neposlední řadě, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 105, se dospělo k závěru, že mírné snížení zásob není významným činitelem, protože toto snížení je v souladu s politikou výrobního odvětví Společenství udržovat zásoby na co nejnižší úrovni. |
| --- | --- |

(118)

V neposlední řadě, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 105, se dospělo k závěru, že mírné snížení zásob není významným činitelem, protože toto snížení je v souladu s politikou výrobního odvětví Společenství udržovat zásoby na co nejnižší úrovni.

| (119) | K uvedenému poklesu ziskovosti došlo ve stejné době jako k poklesu cen. Výrobní odvětví pokles cen do určité míry vykompenzovalo zvýšením výroby a prodeje, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu. Uvedené pozitivní účinky ovšem přesto nezabránily prudkému poklesu ziskovosti výrobního odvětví Společenství. Proto se dospělo k závěru, že příznivý vývoj ukazatelů újmy, jako například objem prodeje a podíl na trhu, nevyvážily celkovou zhoršenou situaci výrobního odvětví Společenství, protože nezměnily nic na skutečnosti, že finanční situace Společenství byla bezpochyby kritická. Uvedené zvýšení prodeje a podílu na trhu nebylo proto pro posouzení situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období rozhodující. |
| --- | --- |

(119)

K uvedenému poklesu ziskovosti došlo ve stejné době jako k poklesu cen. Výrobní odvětví pokles cen do určité míry vykompenzovalo zvýšením výroby a prodeje, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu. Uvedené pozitivní účinky ovšem přesto nezabránily prudkému poklesu ziskovosti výrobního odvětví Společenství. Proto se dospělo k závěru, že příznivý vývoj ukazatelů újmy, jako například objem prodeje a podíl na trhu, nevyvážily celkovou zhoršenou situaci výrobního odvětví Společenství, protože nezměnily nic na skutečnosti, že finanční situace Společenství byla bezpochyby kritická. Uvedené zvýšení prodeje a podílu na trhu nebylo proto pro posouzení situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období rozhodující.

| (120) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(120)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (121) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda dumpingové dovozy pocházející z Ruska a ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Zkoumaly se i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobnímu odvětví Společenství působit újmu ve stejnou dobu, aby případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebyla přičítána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(121)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda dumpingové dovozy pocházející z Ruska a ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Zkoumaly se i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobnímu odvětví Společenství působit újmu ve stejnou dobu, aby případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebyla přičítána dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (122) | Je třeba poznamenat, že ačkoliv se dovozy z Ruska a Číny mezi rokem 2001 a OŠ celkově snížily, vykazovaly od roku 2002 vzestupný trend. Od roku 2001 do roku 2002 se dovozy snížily z 6 281 tun na 4 838 tun. Mezi rokem 2002 a OŠ se objem dovozů dotčeného výrobku z Ruska a ČLR do Společenství zvýšil z 4 838 tun na 5 079 tun. Odpovídající podíl na trhu Společenství se zvýšil z 33,8 % v roce 2002 na 34,5 % v průběhu OŠ. |
| --- | --- |

(122)

Je třeba poznamenat, že ačkoliv se dovozy z Ruska a Číny mezi rokem 2001 a OŠ celkově snížily, vykazovaly od roku 2002 vzestupný trend. Od roku 2001 do roku 2002 se dovozy snížily z 6 281 tun na 4 838 tun. Mezi rokem 2002 a OŠ se objem dovozů dotčeného výrobku z Ruska a ČLR do Společenství zvýšil z 4 838 tun na 5 079 tun. Odpovídající podíl na trhu Společenství se zvýšil z 33,8 % v roce 2002 na 34,5 % v průběhu OŠ.

| (123) | Ještě závažnější je skutečnost, že celkový pokles objemu dovážených výrobků (přičemž tento objem byl stále velmi vysoký a představoval větší podíl na trhu, než mělo výrobní odvětví Společenství) byl doprovázen výrazným snížením dovozních cen. Lze říci, že prakticky došlo k cenovému propadu. Výše uvedené se časově shodovalo se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení se týkalo zejména prodejních cen, ziskovosti, návratnosti investicí, pohybu peněžních prostředků a zaměstnanosti. Jak již bylo uvedeno výše, dovozy z Ruska a ČLR způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k průměrným prodejním cenám ve výrobním odvětví Společenství, přičemž rozpětí cenového podbízení dosahovalo 17,4 %, respektive 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Ještě závažnější je skutečnost, že celkový pokles objemu dovážených výrobků (přičemž tento objem byl stále velmi vysoký a představoval větší podíl na trhu, než mělo výrobní odvětví Společenství) byl doprovázen výrazným snížením dovozních cen. Lze říci, že prakticky došlo k cenovému propadu. Výše uvedené se časově shodovalo se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení se týkalo zejména prodejních cen, ziskovosti, návratnosti investicí, pohybu peněžních prostředků a zaměstnanosti. Jak již bylo uvedeno výše, dovozy z Ruska a ČLR způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k průměrným prodejním cenám ve výrobním odvětví Společenství, přičemž rozpětí cenového podbízení dosahovalo 17,4 %, respektive 24,5 %.

| (124) | Při analýze účinků dumpingových dovozů se zjistilo, že důležitým prvkem hospodářské soutěže je cena. Navíc i s přihlédnutím k rozdílům v jakosti byly ceny dumpingových dovozů výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství i vývozců z ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

(124)

Při analýze účinků dumpingových dovozů se zjistilo, že důležitým prvkem hospodářské soutěže je cena. Navíc i s přihlédnutím k rozdílům v jakosti byly ceny dumpingových dovozů výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství i vývozců z ostatních třetích zemí.

| (125) | U jednoho z výrobců ve Společenství bylo ověřeno, že u takzvaných „modifikovaných“ jakostí, které ruští ani čínští vývozci nevyrábějí, k újmě nedošlo, jak ukázal příznivý vývoj ziskovosti. Avšak v případech, kdy byl uvedený stejný výrobce vystaven konkurenci dumpingových dovozů z Ruska a ČLR, byla finanční situace výrazně negativní. |
| --- | --- |

(125)

U jednoho z výrobců ve Společenství bylo ověřeno, že u takzvaných „modifikovaných“ jakostí, které ruští ani čínští vývozci nevyrábějí, k újmě nedošlo, jak ukázal příznivý vývoj ziskovosti. Avšak v případech, kdy byl uvedený stejný výrobce vystaven konkurenci dumpingových dovozů z Ruska a ČLR, byla finanční situace výrazně negativní.

| (126) | Proto se prozatímně dospělo k závěru, že tlak vyvinutý dotčenými dovozy, jejichž objem a podíl na trhu od roku 2002 rostl a které probíhaly za nízké, dumpingové ceny, sehrál při zhoršení finančního stavu výrobního odvětví Společenství rozhodující úlohu. |
| --- | --- |

(126)

Proto se prozatímně dospělo k závěru, že tlak vyvinutý dotčenými dovozy, jejichž objem a podíl na trhu od roku 2002 rostl a které probíhaly za nízké, dumpingové ceny, sehrál při zhoršení finančního stavu výrobního odvětví Společenství rozhodující úlohu.

3.   Vlivy ostatních činitelů

3.1.   Vývoj spotřeby

| (127) | Spotřeba Společenství, ačkoliv v letech 2001 až 2002 klesla o 12 %, zůstala poté stabilní až do OŠ na úrovni roku 2002 a dokonce se mírně zvýšila. Tento pokles spotřeby však není v souladu se snížením celkové tržní hodnoty ve Společenství, která během stejného období klesla o 39 %, tj. výrazně více než spotřeba. Tento výrazný pokles tržní hodnoty je způsoben podstatným poklesem cen posuzovaných dovozů, kterým se výrobní odvětví Společenství muselo přizpůsobit, aby si udrželo svůj podíl na trhu a vytížení kapacit. Je potřeba poznamenat, že celkové snížení spotřeby ve Společenství nezabránilo výrobnímu odvětví Společenství zvýšit objem prodeje (o 15 % v posuzovaném období), zatímco zvýšení objemu prodeje bylo doprovázeno prudkým snížením prodejní hodnoty, což výrobnímu odvětví Společenství způsobilo značné finanční ztráty. To ukazuje, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, je spíše důsledkem snížení prodejní hodnoty, než poklesem spotřeby. |
| --- | --- |

(127)

Spotřeba Společenství, ačkoliv v letech 2001 až 2002 klesla o 12 %, zůstala poté stabilní až do OŠ na úrovni roku 2002 a dokonce se mírně zvýšila. Tento pokles spotřeby však není v souladu se snížením celkové tržní hodnoty ve Společenství, která během stejného období klesla o 39 %, tj. výrazně více než spotřeba. Tento výrazný pokles tržní hodnoty je způsoben podstatným poklesem cen posuzovaných dovozů, kterým se výrobní odvětví Společenství muselo přizpůsobit, aby si udrželo svůj podíl na trhu a vytížení kapacit. Je potřeba poznamenat, že celkové snížení spotřeby ve Společenství nezabránilo výrobnímu odvětví Společenství zvýšit objem prodeje (o 15 % v posuzovaném období), zatímco zvýšení objemu prodeje bylo doprovázeno prudkým snížením prodejní hodnoty, což výrobnímu odvětví Společenství způsobilo značné finanční ztráty. To ukazuje, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, je spíše důsledkem snížení prodejní hodnoty, než poklesem spotřeby.

| (128) | Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 87, důvodem pro snížení spotřeby ve Společenství byl celosvětový všeobecný hospodářský pokles. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že trh s PTFE je cyklický a silně závisí na celosvětovém hospodářském vývoji. Tato vazba rovněž vysvětluje skutečnost, že navzdory poklesu prodejních cen došlo ke snížení spotřeby. |
| --- | --- |

(128)

Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 87, důvodem pro snížení spotřeby ve Společenství byl celosvětový všeobecný hospodářský pokles. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že trh s PTFE je cyklický a silně závisí na celosvětovém hospodářském vývoji. Tato vazba rovněž vysvětluje skutečnost, že navzdory poklesu prodejních cen došlo ke snížení spotřeby.

| (129) | Rovněž je zapotřebí poznamenat, že dovozní ceny se snížily mnohem více než spotřeba ve Společenství ve stejném období. V posuzovaném období spotřeba klesla o 9 %, zatímco dovozní ceny se snížily o 43 %. Dovozní ceny v průběhu celého posuzovaného období výrazně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství a během OŠ byly navíc výrazně dumpingové. Vzhledem k uvedenému prudkému a nepřetržitému poklesu cen, zatímco spotřeba, ačkoliv se v letech 2001 až 2002 snížila, zůstala následně poměrně stabilní, se dospělo k závěru, že způsobená podstatná újma není způsobena snížením spotřeby, nýbrž dumpingovými dovozy z dotčených zemí, v jejichž důsledku bylo výrobní odvětví Společenství nuceno snížit své prodejní ceny. |
| --- | --- |

(129)

Rovněž je zapotřebí poznamenat, že dovozní ceny se snížily mnohem více než spotřeba ve Společenství ve stejném období. V posuzovaném období spotřeba klesla o 9 %, zatímco dovozní ceny se snížily o 43 %. Dovozní ceny v průběhu celého posuzovaného období výrazně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství a během OŠ byly navíc výrazně dumpingové. Vzhledem k uvedenému prudkému a nepřetržitému poklesu cen, zatímco spotřeba, ačkoliv se v letech 2001 až 2002 snížila, zůstala následně poměrně stabilní, se dospělo k závěru, že způsobená podstatná újma není způsobena snížením spotřeby, nýbrž dumpingovými dovozy z dotčených zemí, v jejichž důsledku bylo výrobní odvětví Společenství nuceno snížit své prodejní ceny.

3.2.   Dovozy pocházející z jiných třetích zemí než z Ruska a ČLR

| (130) | Je třeba poznamenat, že dotčený výrobek tvoří pouze část kódu KN 3904 61 00. Jelikož však neexistují žádné údaje o tom, že se u dovozů výrobků uvedené podpoložky KN jedná o jiné výrobky než o PTFE ve formě částic, má se za to, že se dovozní údaje Eurostatu pro celou podpoložku KN týkají pouze dotčeného výrobku. Dovozy pocházející z jiných třetích zemí než z Ruska a ČLR se mírně snížily z 4 270 tun v roce 2001 na 3 699 tun během OŠ. V důsledku toho se jejich podíl na trhu se celkově snížil z 26,4 % v roce 2001 na 25,1 % v OŠ. Hlavními jednotlivými zeměmi, které dotyčný výrobek do Společenství vyvážely, jsou Japonsko a Spojené státy americké (USA). USA zvýšily v OŠ svůj podíl na trhu z 13 % v roce 2001 na 23 %, zatímco podíl Japonska na trhu se ve stejném období snížil z 15 % na 11 %. |
| --- | --- |

(130)

Je třeba poznamenat, že dotčený výrobek tvoří pouze část kódu KN 3904 61 00. Jelikož však neexistují žádné údaje o tom, že se u dovozů výrobků uvedené podpoložky KN jedná o jiné výrobky než o PTFE ve formě částic, má se za to, že se dovozní údaje Eurostatu pro celou podpoložku KN týkají pouze dotčeného výrobku. Dovozy pocházející z jiných třetích zemí než z Ruska a ČLR se mírně snížily z 4 270 tun v roce 2001 na 3 699 tun během OŠ. V důsledku toho se jejich podíl na trhu se celkově snížil z 26,4 % v roce 2001 na 25,1 % v OŠ. Hlavními jednotlivými zeměmi, které dotyčný výrobek do Společenství vyvážely, jsou Japonsko a Spojené státy americké (USA). USA zvýšily v OŠ svůj podíl na trhu z 13 % v roce 2001 na 23 %, zatímco podíl Japonska na trhu se ve stejném období snížil z 15 % na 11 %.

| (131) | Podle Eurostatu se průměrná cena dovozů pocházejících jiných zemí než z Ruska a ČLR mezi rokem 2001 a OŠ v podstatě nezměnila nebo se mírně snížila. V průběhu tohoto období byly ceny dovozů z ostatních zemí téměř o 50 % vyšší než ceny dovozů z Ruska a ČLR. Byly rovněž vyšší než ceny, které si účtovalo výrobní odvětví Společenství. V důsledku této skutečnosti nevyvíjely dovozy z ostatních třetích zemí na výrobní odvětví Společenství takový konkurenční tlak jako dovozy z Ruska a ČLR. |
| --- | --- |

(131)

Podle Eurostatu se průměrná cena dovozů pocházejících jiných zemí než z Ruska a ČLR mezi rokem 2001 a OŠ v podstatě nezměnila nebo se mírně snížila. V průběhu tohoto období byly ceny dovozů z ostatních zemí téměř o 50 % vyšší než ceny dovozů z Ruska a ČLR. Byly rovněž vyšší než ceny, které si účtovalo výrobní odvětví Společenství. V důsledku této skutečnosti nevyvíjely dovozy z ostatních třetích zemí na výrobní odvětví Společenství takový konkurenční tlak jako dovozy z Ruska a ČLR.

| (132) | Proto se prozatímně dospělo k závěru, že dovozy z ostatních třetích zemí nemohly představovat rozhodující důvod pro nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(132)

Proto se prozatímně dospělo k závěru, že dovozy z ostatních třetích zemí nemohly představovat rozhodující důvod pro nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství.

3.3.   Výkonnost výrobců ve Společenství, kteří nepodali podnět k zahájení řízení (dále jen „ostatní výrobci ze Společenství“)

| (133) | Dva výrobci ve Společenství, kteří představují přibližně 19 % celkové výroby ve Společenství, podnět výslovně nepodpořili nebo nebyli proti němu. Údaje týkající se ostatních výrobců ve Společenství byly z velké míry založeny na odhadech poskytnutých žadatelem, ale také na některých informacích poskytnutých jedním z těchto výrobců. Co se týče objemu prodeje ostatních výrobců ve Společenství, snížil se z odhadovaných 1 411 tun v roce 2001 na 1 102 tun v OŠ. Jejich podíl na trhu Společenství klesl ve stejném období z 25 % na 19 %. Podle informací předložených jedním z výrobců, kteří nepodali podnět k zahájení řízení, byly průměrné jednotkové ceny v posuzovaném období mírně nižší než ceny spolupracujícího výrobního odvětví Společenství, avšak mnohem vyšší než ceny Ruska a ČLR. Na základě těchto informací lze odůvodněně předpokládat, že ostatní výrobci Společenství v důsledku dumpingových vývozů rovněž utrpěli újmu, což se zejména promítlo do ztráty podílu na trhu. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané ostatními výrobci ve Společenství nepřispěly k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(133)

Dva výrobci ve Společenství, kteří představují přibližně 19 % celkové výroby ve Společenství, podnět výslovně nepodpořili nebo nebyli proti němu. Údaje týkající se ostatních výrobců ve Společenství byly z velké míry založeny na odhadech poskytnutých žadatelem, ale také na některých informacích poskytnutých jedním z těchto výrobců. Co se týče objemu prodeje ostatních výrobců ve Společenství, snížil se z odhadovaných 1 411 tun v roce 2001 na 1 102 tun v OŠ. Jejich podíl na trhu Společenství klesl ve stejném období z 25 % na 19 %. Podle informací předložených jedním z výrobců, kteří nepodali podnět k zahájení řízení, byly průměrné jednotkové ceny v posuzovaném období mírně nižší než ceny spolupracujícího výrobního odvětví Společenství, avšak mnohem vyšší než ceny Ruska a ČLR. Na základě těchto informací lze odůvodněně předpokládat, že ostatní výrobci Společenství v důsledku dumpingových vývozů rovněž utrpěli újmu, což se zejména promítlo do ztráty podílu na trhu. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané ostatními výrobci ve Společenství nepřispěly k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

3.4.   Vývozy výrobního odvětví Společenství

| (134) | Vývozy PTFE uskutečněné výrobním odvětvím Společenství mimo území Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšily (o 3 %) a během OŠ představovaly 12,7 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství. Ziskovost těchto vývozů však byla vyšší než zisk z prodeje na trhu Společenství v posuzovaném období. Proto nebylo možné tvrdit, že vývozy výrobního odvětví Společenství měly na situaci výrobního odvětví Společenství nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(134)

Vývozy PTFE uskutečněné výrobním odvětvím Společenství mimo území Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšily (o 3 %) a během OŠ představovaly 12,7 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství. Ziskovost těchto vývozů však byla vyšší než zisk z prodeje na trhu Společenství v posuzovaném období. Proto nebylo možné tvrdit, že vývozy výrobního odvětví Společenství měly na situaci výrobního odvětví Společenství nepříznivý dopad.

3.5.   Efektivita výrobního odvětví Společenství

| (135) | V posuzovaném období se výrobní odvětví Společenství neustále snažilo racionalizovat svůj výrobní proces. Proto se výrobní náklady výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období neustále snižovaly a mezi rokem 2001 a OŠ klesly o 13 %. Navzdory výraznému snížení výrobních nákladů nemohlo výrobní odvětví ze své zvýšené efektivity těžit, naopak bylo nuceno prodávat své výrobky buď pod cenou nákladů nebo za cenu, která pouze pokrývala náklady. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto výrazně snížila. Na tomto základě se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné, výkonné výrobní odvětví a že utrpěná újma nebyla způsobena neefektivními výrobními procesy, nýbrž dumpingovými dovozy z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(135)

V posuzovaném období se výrobní odvětví Společenství neustále snažilo racionalizovat svůj výrobní proces. Proto se výrobní náklady výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období neustále snižovaly a mezi rokem 2001 a OŠ klesly o 13 %. Navzdory výraznému snížení výrobních nákladů nemohlo výrobní odvětví ze své zvýšené efektivity těžit, naopak bylo nuceno prodávat své výrobky buď pod cenou nákladů nebo za cenu, která pouze pokrývala náklady. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto výrazně snížila. Na tomto základě se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné, výkonné výrobní odvětví a že utrpěná újma nebyla způsobena neefektivními výrobními procesy, nýbrž dumpingovými dovozy z dotčených zemí.

4.   Závěr

| (136) | Podstatný podíl dovozů pocházejících z Ruska a ČLR na trhu a rovněž značné snížení jejich prodejních cen a úroveň cenového podbízení zjištěná v průběhu OŠ se časově shodují s podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Podstatný podíl dovozů pocházejících z Ruska a ČLR na trhu a rovněž značné snížení jejich prodejních cen a úroveň cenového podbízení zjištěná v průběhu OŠ se časově shodují s podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (137) | Byla provedena analýza spotřeby ve Společenství, dovozů z ostatních třetích zemí, vývozů výrobního odvětví Společenství, výkonnosti ostatních výrobců ve Společenství a vývoje nákladů, ale neprokázala, že by šlo o rozhodující důvody pro újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(137)

Byla provedena analýza spotřeby ve Společenství, dovozů z ostatních třetích zemí, vývozů výrobního odvětví Společenství, výkonnosti ostatních výrobců ve Společenství a vývoje nákladů, ale neprokázala, že by šlo o rozhodující důvody pro újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

| (138) | Na základě výše uvedené analýzy, která řádně rozlišuje účinky všech známých činitelů majících vliv na situaci výrobního odvětví Společenství a odděluje je od poškozujících účinků dumpingových dovozů, se dospělo k prozatímnímu závěru, že dovozy z Ruska a ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(138)

Na základě výše uvedené analýzy, která řádně rozlišuje účinky všech známých činitelů majících vliv na situaci výrobního odvětví Společenství a odděluje je od poškozujících účinků dumpingových dovozů, se dospělo k prozatímnímu závěru, že dovozy z Ruska a ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (139) | V souladu s čl. 21 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory závěrům o škodlivém dumpingu neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro rozhodnutí, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě určitá opatření. Uvážil se dopad případných opatření na všechny strany zúčastněné na tomto řízení i důsledky nepřijetí daných opatření. |
| --- | --- |

(139)

V souladu s čl. 21 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory závěrům o škodlivém dumpingu neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro rozhodnutí, že není v zájmu Společenství přijmout v tomto konkrétním případě určitá opatření. Uvážil se dopad případných opatření na všechny strany zúčastněné na tomto řízení i důsledky nepřijetí daných opatření.

1.   Zájmy výrobního odvětví společenství

| (140) | Fluoropolymery představují skupinu vysoce odolných plastů, přičemž PTFE je z nich nejznámější a nejpoužívanější. Všichni šetření výrobci Společenství se plně či částečně specializují na výrobu PTFE, který má typické vlastnosti, co se týče výrobního procesu, jakosti, použití, prodejních kanálů, atd. |
| --- | --- |

(140)

Fluoropolymery představují skupinu vysoce odolných plastů, přičemž PTFE je z nich nejznámější a nejpoužívanější. Všichni šetření výrobci Společenství se plně či částečně specializují na výrobu PTFE, který má typické vlastnosti, co se týče výrobního procesu, jakosti, použití, prodejních kanálů, atd.

| (141) | Očekává se, že uložení opatření zabrání dalšímu narušování volné soutěže a obnoví spravedlivou soutěž na trhu. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit své prodejní ceny a dosáhnout tak přiměřené úrovně zisku, který je zapotřebí pro zlepšení finanční situace výrobního odvětví a který mu umožní dále investovat do výrobních zařízení, což zaručí přežití výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(141)

Očekává se, že uložení opatření zabrání dalšímu narušování volné soutěže a obnoví spravedlivou soutěž na trhu. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit své prodejní ceny a dosáhnout tak přiměřené úrovně zisku, který je zapotřebí pro zlepšení finanční situace výrobního odvětví a který mu umožní dále investovat do výrobních zařízení, což zaručí přežití výrobního odvětví Společenství.

| (142) | Na druhou stranu, pokud by se antidumpingová opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by zhoršování již tak špatné situace výrobního odvětví Společenství pokračovalo. Výrobní odvětví by nebylo schopno realizovat investice nezbytné pro to, aby mohlo účinně konkurovat dumpingovým dovozům ze třetích zemí. To by se vší pravděpodobností donutilo některé společnosti v blízké budoucnosti ukončit výrobu a propustit své zaměstnance. Ukončením výroby ve Společenství by se uživatelé PTFE stali závislejší na dodavatelích mimo území Společenství. |
| --- | --- |

(142)

Na druhou stranu, pokud by se antidumpingová opatření nezavedla, je pravděpodobné, že by zhoršování již tak špatné situace výrobního odvětví Společenství pokračovalo. Výrobní odvětví by nebylo schopno realizovat investice nezbytné pro to, aby mohlo účinně konkurovat dumpingovým dovozům ze třetích zemí. To by se vší pravděpodobností donutilo některé společnosti v blízké budoucnosti ukončit výrobu a propustit své zaměstnance. Ukončením výroby ve Společenství by se uživatelé PTFE stali závislejší na dodavatelích mimo území Společenství.

| (143) | Vzhledem k tomu se prozatímně dospělo k závěru, že uložení antidumpingových opatření by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství překonat následky újmy z dumpingu, kterou utrpělo, a že je proto v zájmu výrobního odvětví Společenství opatření zavést. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k tomu se prozatímně dospělo k závěru, že uložení antidumpingových opatření by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství překonat následky újmy z dumpingu, kterou utrpělo, a že je proto v zájmu výrobního odvětví Společenství opatření zavést.

2.   Zájem nezávislých dovozců/obchodníků a uživatelů ve společenství

| (144) | Komise zaslala všem známým dovozcům/obchodníkům dotazník. Dotazník vyplnili pouze dva dovozci/obchodníci, kteří představují téměř 30 % celkových dovozů z Ruska a Číny. Komise rovněž zaslala dotazníky všem známým uživatelům ve Společenství (celkem devíti) a obdržela tři (částečně) vyplněné dotazníky. Uvedení uživatelé představovali pouze 14 % spotřeby ve Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Komise zaslala všem známým dovozcům/obchodníkům dotazník. Dotazník vyplnili pouze dva dovozci/obchodníci, kteří představují téměř 30 % celkových dovozů z Ruska a Číny. Komise rovněž zaslala dotazníky všem známým uživatelům ve Společenství (celkem devíti) a obdržela tři (částečně) vyplněné dotazníky. Uvedení uživatelé představovali pouze 14 % spotřeby ve Společenství.

| (145) | PTFE se používá v řadě průmyslových odvětví, včetně chemického průmyslu, strojírenství, elektrotechniky (vnitřní plášť kabelu), automobilovém průmyslu, stavebnictví (jako izolační prvek), výroby kuchyňských potřeb (pánve), textilního průmyslu, biomedicíny (chirurgické nástroje), výroby polovodičů a leteckého průmyslu. Nejznámější ochranná známka, pod kterou se uvedený výrobek prodává, je „teflon“. |
| --- | --- |

(145)

PTFE se používá v řadě průmyslových odvětví, včetně chemického průmyslu, strojírenství, elektrotechniky (vnitřní plášť kabelu), automobilovém průmyslu, stavebnictví (jako izolační prvek), výroby kuchyňských potřeb (pánve), textilního průmyslu, biomedicíny (chirurgické nástroje), výroby polovodičů a leteckého průmyslu. Nejznámější ochranná známka, pod kterou se uvedený výrobek prodává, je „teflon“.

| (146) | Spolupracující uživatelé vyráběli polotovary, které byly dále používány v různých průmyslových odvětvích, například v automobilovém průmyslu a v elektronice. Uvedení uživatelé tvrdili, že v důsledku cenově citlivého trhu s polotovary nemohli zvýšené náklady na PTFE (používaného jako surovina) přenášet na své odběratele. Tvrdili, že jakékoliv zvýšení cen by je oproti výrobcům mimo území Společenství, kteří by nepodléhali antidumpingovému clu na PTFE, dostalo do nekonkurenceschopného postavení. |
| --- | --- |

(146)

Spolupracující uživatelé vyráběli polotovary, které byly dále používány v různých průmyslových odvětvích, například v automobilovém průmyslu a v elektronice. Uvedení uživatelé tvrdili, že v důsledku cenově citlivého trhu s polotovary nemohli zvýšené náklady na PTFE (používaného jako surovina) přenášet na své odběratele. Tvrdili, že jakékoliv zvýšení cen by je oproti výrobcům mimo území Společenství, kteří by nepodléhali antidumpingovému clu na PTFE, dostalo do nekonkurenceschopného postavení.

| (147) | Spolupracující uživatelé nepředložili žádné informace týkající se podílu dováženého PTFE v jejich celkových výrobních nákladech. Proto nebylo možné vypočíst jakýkoliv potenciální dopad antidumpingového cla na uvedené uživatele. Každopádně je třeba poznamenat, že PTFE v částicích představuje poměrně nízký podíl v celkových nákladech v odvětvích, jako je například chemický průmysl, výroba vybavení pro domácnost a volný čas, elektrotechnický průmysl a strojírenský a automobilový průmysl, protože PTFE se obecně používá ve formě miniaturních komponent. PTFE se rovněž používá ve velmi malých množstvích ve spotřebitelských aplikacích, např. bunda obsahuje kolem 20 gramů výplně z PTFE. Na tomto základě se došlo prozatímně k závěru, že finanční dopad na konečné uživatele lze považovat za zanedbatelný. Rovněž bylo upozorněno na skutečnost, že na základě informací předložených uvedenými uživateli byla jejich ziskovost během OŠ značná. Na tomto základě se došlo prozatímně k závěru, že dopad jakýchkoliv antidumpingových cel by byl zanedbatelný. |
| --- | --- |

(147)

Spolupracující uživatelé nepředložili žádné informace týkající se podílu dováženého PTFE v jejich celkových výrobních nákladech. Proto nebylo možné vypočíst jakýkoliv potenciální dopad antidumpingového cla na uvedené uživatele. Každopádně je třeba poznamenat, že PTFE v částicích představuje poměrně nízký podíl v celkových nákladech v odvětvích, jako je například chemický průmysl, výroba vybavení pro domácnost a volný čas, elektrotechnický průmysl a strojírenský a automobilový průmysl, protože PTFE se obecně používá ve formě miniaturních komponent. PTFE se rovněž používá ve velmi malých množstvích ve spotřebitelských aplikacích, např. bunda obsahuje kolem 20 gramů výplně z PTFE. Na tomto základě se došlo prozatímně k závěru, že finanční dopad na konečné uživatele lze považovat za zanedbatelný. Rovněž bylo upozorněno na skutečnost, že na základě informací předložených uvedenými uživateli byla jejich ziskovost během OŠ značná. Na tomto základě se došlo prozatímně k závěru, že dopad jakýchkoliv antidumpingových cel by byl zanedbatelný.

| (148) | V neposlední řadě navazující odvětví tvrdilo, že výrobní odvětví Společenství nemá k uspokojení tržní poptávky po PTFE ve Společenství dostatečnou kapacitu. |
| --- | --- |

(148)

V neposlední řadě navazující odvětví tvrdilo, že výrobní odvětví Společenství nemá k uspokojení tržní poptávky po PTFE ve Společenství dostatečnou kapacitu.

| (149) | Je třeba připomenout, že cílem opatření není zabránit dovozům do Společenství, ale zajistit, že k dovozům nebude docházet za dumpingové ceny působící újmu. Dále, jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 147, se očekává, že dopad antidumpingového cla na výrobní odvětví uživatelů bude zanedbatelný, a proto nutně nemusí konečným uživatelům zabránit v odebírání PTFE od stejných dodavatelů, ačkoliv za vyšší cenu. |
| --- | --- |

(149)

Je třeba připomenout, že cílem opatření není zabránit dovozům do Společenství, ale zajistit, že k dovozům nebude docházet za dumpingové ceny působící újmu. Dále, jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 147, se očekává, že dopad antidumpingového cla na výrobní odvětví uživatelů bude zanedbatelný, a proto nutně nemusí konečným uživatelům zabránit v odebírání PTFE od stejných dodavatelů, ačkoliv za vyšší cenu.

| (150) | Rovněž je třeba poznamenat, že spotřeba ve Společenství se od roku 2001 do roku 2002 snížila o 12 % a poté zůstala až do OŠ prakticky stabilní, přičemž od roku 2002 mírně vzrostla o 3 %. Rovněž je třeba zdůraznit, že výrobci ve Společenství mají nadále nevyužitou výrobní kapacitu. Tato kapacita spolu s vývozem ostatních třetích zemí poskytuje navazujícímu odvětví alternativní zdroje nabídky. Je proto nepravděpodobné, že antidumpingová opatření povedou k nedostatečné nabídce. |
| --- | --- |

(150)

Rovněž je třeba poznamenat, že spotřeba ve Společenství se od roku 2001 do roku 2002 snížila o 12 % a poté zůstala až do OŠ prakticky stabilní, přičemž od roku 2002 mírně vzrostla o 3 %. Rovněž je třeba zdůraznit, že výrobci ve Společenství mají nadále nevyužitou výrobní kapacitu. Tato kapacita spolu s vývozem ostatních třetích zemí poskytuje navazujícímu odvětví alternativní zdroje nabídky. Je proto nepravděpodobné, že antidumpingová opatření povedou k nedostatečné nabídce.

3.   Zájem dodavatelů surovin ve společenství

| (151) | Komise zaslala dotazníky všem známým dodavatelům ve Společenství, kteří dodávají výrobnímu odvětví Společenství hlavní suroviny (včetně chlordifluormethanu (R22) a bezvodé kyseliny fluorovodíkové). Spolupráce byla velmi vysoká, protože bylo obdrženo pět vyplněných dotazníků, přičemž tři z dodavatelů jsou ve spojení. Většina uvedených dodavatelů úzce spolupracovala s výrobním odvětvím Společenství a ostatními výrobci PTFE ve formě částic, kteří jsou usazeni ve Společenství. Velká část jejich obratu (75 %) pocházela z prodeje surovin výrobcům PTFE ve formě částic. Proto by jakékoliv snížení nákupů ze strany výrobního odvětví Společenství mělo na situaci uvedených společností, které dohromady zaměstnávají 176 osob přímo zapojených do výroby dotčených surovin, značný vliv. |
| --- | --- |

(151)

Komise zaslala dotazníky všem známým dodavatelům ve Společenství, kteří dodávají výrobnímu odvětví Společenství hlavní suroviny (včetně chlordifluormethanu (R22) a bezvodé kyseliny fluorovodíkové). Spolupráce byla velmi vysoká, protože bylo obdrženo pět vyplněných dotazníků, přičemž tři z dodavatelů jsou ve spojení. Většina uvedených dodavatelů úzce spolupracovala s výrobním odvětvím Společenství a ostatními výrobci PTFE ve formě částic, kteří jsou usazeni ve Společenství. Velká část jejich obratu (75 %) pocházela z prodeje surovin výrobcům PTFE ve formě částic. Proto by jakékoliv snížení nákupů ze strany výrobního odvětví Společenství mělo na situaci uvedených společností, které dohromady zaměstnávají 176 osob přímo zapojených do výroby dotčených surovin, značný vliv.

| (152) | Další dodavatel uvedl, že pokud nedojde k uvalení opatření, existuje riziko, že se výroba PTFE, která nyní probíhá ve Společenství, přesune do třetích zemí mimo území Společenství. Uvedená společnost tvrdila, že v důsledku toho budou dodavatelé surovin nuceni hledat odběratele mimo území Společenství na trzích třetích zemí, kde budou konkurovat tradičním domácím dodavatelům surovin. Vývozy surovin by navíc vedly k dodatečným nákladům, které by snižovaly již tak nízké marže dodavatelského průmyslu. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že uvalení antidumpingového cla je v zájmu dodavatelského průmyslu. |
| --- | --- |

(152)

Další dodavatel uvedl, že pokud nedojde k uvalení opatření, existuje riziko, že se výroba PTFE, která nyní probíhá ve Společenství, přesune do třetích zemí mimo území Společenství. Uvedená společnost tvrdila, že v důsledku toho budou dodavatelé surovin nuceni hledat odběratele mimo území Společenství na trzích třetích zemí, kde budou konkurovat tradičním domácím dodavatelům surovin. Vývozy surovin by navíc vedly k dodatečným nákladům, které by snižovaly již tak nízké marže dodavatelského průmyslu. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že uvalení antidumpingového cla je v zájmu dodavatelského průmyslu.

4.   Závěr k zájmům společenství

| (153) | Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uvalení opatření a že uplatnění opatření je v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedených skutečností se prozatímně dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uvalení opatření a že uplatnění opatření je v zájmu Společenství.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (154) | S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě a zájmu Společenství je třeba uvalit prozatímní antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(154)

S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě a zájmu Společenství je třeba uvalit prozatímní antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené dumpingovými dovozy.

| (155) | Pro účely určení výše těchto cel se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(155)

Pro účely určení výše těchto cel se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (156) | Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu se vycházelo z toho, že jakákoliv opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a celkově dosáhnout takového zisku před zdaněním, kterého by mohlo z prodeje obdobného výrobku ve Společenství přiměřeně dosáhnout výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti za běžných podmínek hospodářské soutěže. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro uvedený výpočet činilo 9,3 % z obratu, který mělo výrobní odvětví Společenství před prudkým poklesem dovozních cen z dotčených zemí v roce 2001. Toto ziskové rozpětí bylo považováno za přiměřený minimální zisk, jehož mohlo výrobní odvětví Společenství pravděpodobně dosáhnout při neexistenci dumpingu způsobujícího újmu. |
| --- | --- |

(156)

Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu se vycházelo z toho, že jakákoliv opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a celkově dosáhnout takového zisku před zdaněním, kterého by mohlo z prodeje obdobného výrobku ve Společenství přiměřeně dosáhnout výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti za běžných podmínek hospodářské soutěže. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro uvedený výpočet činilo 9,3 % z obratu, který mělo výrobní odvětví Společenství před prudkým poklesem dovozních cen z dotčených zemí v roce 2001. Toto ziskové rozpětí bylo považováno za přiměřený minimální zisk, jehož mohlo výrobní odvětví Společenství pravděpodobně dosáhnout při neexistenci dumpingu způsobujícího újmu.

| (157) | Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen, jak byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu OŠ a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů. |
| --- | --- |

(157)

Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen, jak byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu OŠ a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů.

| (158) | Pokud jde o Rusko a v důsledku nedostatečné spolupráce ruských vývozců, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 70 až 75, bylo rozpětí újmy určeno na základě údajů o vývozu podle záznamů Eurostatu. Je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 98, vývozní cena CIF byla upravena s přihlédnutím k rozdílu v kvalitě mezi PTFE vyráběným ve Společenství a PTFE dováženým z Ruska a ČLR. Za druhé, protože veškeré vývozy PTFE z Ruska byly prodány obchodníkům, zatímco výrobní odvětví Společenství prodávalo hlavně uživatelům, byla rovněž provedena úprava v důsledku rozdílů v obchodní úrovni. Protože nebyly k dispozici žádné další spolehlivější informace, byla uvedená úprava prozatímně odhadnuta na 5 %, což bylo považováno za přiměřené ziskové rozpětí nezávislého dovozce. |
| --- | --- |

(158)

Pokud jde o Rusko a v důsledku nedostatečné spolupráce ruských vývozců, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 70 až 75, bylo rozpětí újmy určeno na základě údajů o vývozu podle záznamů Eurostatu. Je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 98, vývozní cena CIF byla upravena s přihlédnutím k rozdílu v kvalitě mezi PTFE vyráběným ve Společenství a PTFE dováženým z Ruska a ČLR. Za druhé, protože veškeré vývozy PTFE z Ruska byly prodány obchodníkům, zatímco výrobní odvětví Společenství prodávalo hlavně uživatelům, byla rovněž provedena úprava v důsledku rozdílů v obchodní úrovni. Protože nebyly k dispozici žádné další spolehlivější informace, byla uvedená úprava prozatímně odhadnuta na 5 %, což bylo považováno za přiměřené ziskové rozpětí nezávislého dovozce.

| (159) | Pokud jde o Čínu a vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení, byla prozatímní jednotná úroveň pro odstranění újmy platná pro celou zemi vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy způsobené všemi třemi spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o Čínu a vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení, byla prozatímní jednotná úroveň pro odstranění újmy platná pro celou zemi vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy způsobené všemi třemi spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci.

2.   Prozatímní opatření

| (160) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba v souladu s pravidlem nižšího cla uvalit na dovozy pocházející z Ruska a ČLR prozatímní antidumpingová cla ve výši nejnižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(160)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba v souladu s pravidlem nižšího cla uvalit na dovozy pocházející z Ruska a ČLR prozatímní antidumpingová cla ve výši nejnižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (161) | Navrhuje se toto prozatímní antidumpingové clo:








  Země vývozu | Rozpětí pro odstranění újmy | Dumpingové rozpětí | Navržené antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Rusko | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Navrhuje se toto prozatímní antidumpingové clo:

Země vývozu

Rozpětí pro odstranění újmy

Dumpingové rozpětí

Navržené antidumpingové clo

Čínská lidová republika

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Rusko

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (162) | V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit lhůtu, ve které zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uvalení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření je možná bude třeba znovu uvážit, |
| --- | --- |

(162)

V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit lhůtu, ve které zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uvalení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření je možná bude třeba znovu uvážit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu takzvaného polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic, s obsahem jiné monomerní jednotky než tetrafluorethylen nepřevyšujícím 3 %, bez plniv, ve formě prášku nebo granulí, s výjimkou mikronizovaných materiálů, a jeho nativního polymeru (produkt z reaktoru ve tvaru kuliček) jak v mokré, tak v suché formě, kódu KN ex 3904 61 00 (kód TARIC 3904610050), pocházejícího z Ruska a Čínské lidové republiky.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla vztahující se na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví následovně:

| Země | Celní sazba |
| --- | --- |
| Čínská lidová republika | 62,7 % |
| Rusko | 36,6 % |

Země

Celní sazba

Čínská lidová republika

62,7 %

Rusko

36,6 %

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

4.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

Článek 2 Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 384/96, zúčastněné strany mohou do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení v Komisi.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho používání.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 225, 9.9.2004, s. 18.

2

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 863/2005

ze dne 7. června 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 459/2005 o vyhlášení stálého nabídkového řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku rakouského intervenčního orgánu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur.

| (2) | Nařízením Komise (ES) č. 459/2005 (3) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 130 663 tun pšenice obecné ze zásob rakouské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením Komise (ES) č. 459/2005 (3) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 130 663 tun pšenice obecné ze zásob rakouské intervenční agentury.

| (3) | Rakousko informovalo Komisi o záměru své intervenční agentury zvýšit o 30 000 tun množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu. S ohledem na situaci na trhu by žádosti Rakouska mělo být vyhověno. |
| --- | --- |

(3)

Rakousko informovalo Komisi o záměru své intervenční agentury zvýšit o 30 000 tun množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu. S ohledem na situaci na trhu by žádosti Rakouska mělo být vyhověno.

| (4) | S ohledem na zvýšení množství zařazených do nabídkového řízení by měla být změněna množství skladovaná v regionech skladování uvedená v příloze I nařízení (ES) č. 459/2005. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na zvýšení množství zařazených do nabídkového řízení by měla být změněna množství skladovaná v regionech skladování uvedená v příloze I nařízení (ES) č. 459/2005.

| (5) | Nařízení (ES) č. 459/2005 by proto mělo být změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 459/2005 by proto mělo být změněno.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 459/2005 se mění takto:

| 1. | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  1.   Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 160 663 tun pšenice obecné, jež má být vyvezena do třetích zemí kromě Albánie, Bulharska, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (4) a Švýcarska.
  2.   Regiony, v nichž je 160 663 tun pšenice obecné skladováno, jsou uvedeny v příloze I. |
| --- | --- |

1.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

1.   Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 160 663 tun pšenice obecné, jež má být vyvezena do třetích zemí kromě Albánie, Bulharska, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (4) a Švýcarska.

2.   Regiony, v nichž je 160 663 tun pšenice obecné skladováno, jsou uvedeny v příloze I.

| 2. | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 749/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  Úř. věst. L 75, 22.3.2005, s. 9. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 698/2005 (Úř. věst. L 114, 4.5.2005, s. 7).

3

(4)  Včetně Kosova, jak je stanoveno v rezoluci Rady bezpečnosti Spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.“

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

| (v tunách) |
| --- |
| Místo skladování | Množství |
| Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich | 160 663“ |

(v tunách)

Místo skladování

Množství

Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich

160 663“

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 864/2005

ze dne 7. června 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 615/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné v majetku slovenského intervenčního orgánu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin v majetku intervenčních agentur. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin v majetku intervenčních agentur.

| (2) | Nařízením Komise (ES) č. 615/2005 (3) bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 65 000 tun pšenice obecné v majetku slovenské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením Komise (ES) č. 615/2005 (3) bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 65 000 tun pšenice obecné v majetku slovenské intervenční agentury.

| (3) | Slovensko informovalo Komisi o záměru své intervenční agentury zvýšit o 26 982 tun množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu. S ohledem na situaci na trhu by mělo být žádosti Slovenska vyhověno. |
| --- | --- |

(3)

Slovensko informovalo Komisi o záměru své intervenční agentury zvýšit o 26 982 tun množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu. S ohledem na situaci na trhu by mělo být žádosti Slovenska vyhověno.

| (4) | S ohledem na zvýšení množství zařazených do nabídkového řízení by měla být změněna skladovaná množství v regionech uskladnění uvedená v příloze I nařízení (ES) č. 615/2005. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na zvýšení množství zařazených do nabídkového řízení by měla být změněna skladovaná množství v regionech uskladnění uvedená v příloze I nařízení (ES) č. 615/2005.

| (5) | Nařízení (ES) č. 615/2005 by proto mělo být změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 615/2005 by proto mělo být změněno.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 615/2005 se mění takto:

| 1. | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  1.   Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 91 982 tun pšenice obecné, jež má být vyvezena do třetích zemí kromě Albánie, Bulharska, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (4) a Švýcarska.
  2.   Regiony, v nichž je 91 982 tun pšenice obecné skladováno, jsou uvedeny v příloze I. |
| --- | --- |

1.

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

1.   Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 91 982 tun pšenice obecné, jež má být vyvezena do třetích zemí kromě Albánie, Bulharska, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (4) a Švýcarska.

2.   Regiony, v nichž je 91 982 tun pšenice obecné skladováno, jsou uvedeny v příloze I.

| 2. | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 749/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  Úř. věst. L 103, 22.4.2005, s. 9.

3

(4)  Včetně Kosova, jak je stanoveno v usnesení Rady bezpečnosti Spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.“

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

| (v tunách) |
| --- |
| Místo uskladnění | Množství |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982“ |

(v tunách)

Místo uskladnění

Množství

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982“

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/41

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 865/2005

ze dne 7. června 2005

o změně nařízení (ES) č. 2707/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o podporu Společenství pro poskytování mléka a některých mléčných výrobků žákům ve školách

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 15 a druhou odrážku článku 47 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví výše podpory, která má být přidělena pro poskytování mléčných výrobků žákům, pro období od 1. července 2004 do 30. června 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví výše podpory, která má být přidělena pro poskytování mléčných výrobků žákům, pro období od 1. července 2004 do 30. června 2005.

| (2) | Za účelem usnadnění práce vnitrostátních správních orgánů a orgánů pověřených prováděním režimu dodávání mléka do škol při vyplácení podpory bylo pro případ změny výše podpory zavedeno na konci školního roku 2003/04 nařízením Komise (ES) č. 2707/2000 (2) přechodné opatření. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem usnadnění práce vnitrostátních správních orgánů a orgánů pověřených prováděním režimu dodávání mléka do škol při vyplácení podpory bylo pro případ změny výše podpory zavedeno na konci školního roku 2003/04 nařízením Komise (ES) č. 2707/2000 (2) přechodné opatření.

| (3) | Členské státy, ve kterých školní rok 2004/05 končí po 30. červnu, budou mít kvůli změně výše podpory s jejím vyplácením problémy. Je vhodné uvedené opatření prodloužit i na školní rok 2004/05. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy, ve kterých školní rok 2004/05 končí po 30. červnu, budou mít kvůli změně výše podpory s jejím vyplácením problémy. Je vhodné uvedené opatření prodloužit i na školní rok 2004/05.

| (4) | Nařízení (ES) č. 2707/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 2707/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 2707/2000 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Ve školním roce 2004/05 se však částka podpory platná první den měsíce června může uplatňovat i během července, pokud školní rok v daném členském státě končí v červenci.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s 37. Nařízení pozměněné nařízením (ES) č. 816/2004 (Úř. věst. L 153, 30.4.2004, s. 19).

2

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/42

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 10. května 2005

o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

(2005/423/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem a odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, byl podepsán jménem Společenství a jeho členských států dne 16. prosince 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, byl podepsán jménem Společenství a jeho členských států dne 16. prosince 2004.

| (2) | Uvedený dodatkový protokol je třeba schválit, |
| --- | --- |

(2)

Uvedený dodatkový protokol je třeba schválit,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

1.   Dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Společenství a jeho členských států.

Znění dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (1).

2.   Předseda Rady provede oznámení stanovené v článku 13 dodatkového protokolu.

V Bruselu dne 10. května 2005.

Za Radu

J. KRECKÉ

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 38, 10.2.2005, s. 3.

1

---

Komise

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. června 2005

o finančním příspěvku Společenství na programy kontroly a sledování rybolovu členských států v roce 2005 a dohledu nad ním

(oznámeno pod číslem K(2005) 1630)

(2005/424/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/465/ES ze dne 29. dubna 2004 o finančním příspěvku Společenství na programy kontroly rybolovu členských států (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Členské státy předložily Komisi své programy kontroly rybolovu na rok 2005 spolu se žádostmi o finanční příspěvek Společenství na výdaje spojené s prováděním projektů obsažených v daném programu. |
| --- | --- |

(1)

Členské státy předložily Komisi své programy kontroly rybolovu na rok 2005 spolu se žádostmi o finanční příspěvek Společenství na výdaje spojené s prováděním projektů obsažených v daném programu.

| (2) | Žádosti týkající se akcí uvedených v článku 4 rozhodnutí 2004/465/ES mohou být financovány z rozpočtu Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Žádosti týkající se akcí uvedených v článku 4 rozhodnutí 2004/465/ES mohou být financovány z rozpočtu Společenství.

| (3) | Je vhodné určit maximální výši a míru finančního příspěvku Společenství a stanovit podmínky pro jeho poskytnutí. |
| --- | --- |

(3)

Je vhodné určit maximální výši a míru finančního příspěvku Společenství a stanovit podmínky pro jeho poskytnutí.

| (4) | Mají-li být elektronická zařízení k určování polohy způsobilá k poskytnutí příspěvku, měla by splňovat požadavky stanovené nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (2). |
| --- | --- |

(4)

Mají-li být elektronická zařízení k určování polohy způsobilá k poskytnutí příspěvku, měla by splňovat požadavky stanovené nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (2).

| (5) | Mají-li být pilotní projekty způsobilé k poskytnutí příspěvku, měly by splňovat požadavky stanovené nařízením Komise (ES) č. 1461/2003 ze dne 18. srpna 2003, kterým se stanoví podmínky pro pilotní projekty elektronického přenosu informací o rybolovných činnostech a dálkového průzkumu (3). |
| --- | --- |

(5)

Mají-li být pilotní projekty způsobilé k poskytnutí příspěvku, měly by splňovat požadavky stanovené nařízením Komise (ES) č. 1461/2003 ze dne 18. srpna 2003, kterým se stanoví podmínky pro pilotní projekty elektronického přenosu informací o rybolovných činnostech a dálkového průzkumu (3).

| (6) | V souladu s článkem 8 rozhodnutí 2004/465/ES musí členské státy přidělit příslušné výdaje do 12 měsíců od konce roku, v němž jim bylo toto rozhodnutí oznámeno. Jsou též povinny dodržet ustanovení rozhodnutí 2004/465/ES ve vztahu k zahájení projektů a předkládání žádostí o náhradu výdajů. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 8 rozhodnutí 2004/465/ES musí členské státy přidělit příslušné výdaje do 12 měsíců od konce roku, v němž jim bylo toto rozhodnutí oznámeno. Jsou též povinny dodržet ustanovení rozhodnutí 2004/465/ES ve vztahu k zahájení projektů a předkládání žádostí o náhradu výdajů.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět rozhodnutí

Tímto rozhodnutím se stanoví finanční příspěvek Společenství na akce uvedené v článku 4 rozhodnutí 2004/465/ES pro rok 2005. Je v něm stanovena výše finančního příspěvku Společenství pro každý členský stát, míra, v jaké Společenství příspěvek poskytne, a podmínky pro jeho poskytnutí.

Článek 2

Nové technologie a sítě výpočetní techniky

Na výdaje na nákup a instalaci počítačových technologií a technickou podporu pro tyto technologie a na vytvoření sítí výpočetní techniky určených k účinné a bezpečné výměně dat v souvislosti se sledováním a kontrolou rybolovných aktivit a dohledem nad nimi poskytne Společenství finanční příspěvek ve výši 50 % způsobilých výdajů v rámci maximálních částek stanovených přílohou I.

Článek 3

Elektronická zařízení k určování polohy

1.   Na výdaje na nákup elektronických zařízení k určování polohy, umožňujících střediskům pro sledování rybolovu dálkové sledování plavidel prostřednictvím systému sledování plavidel (VMS), a na jejich umístění na plavidla poskytne Společenství finanční příspěvek v maximální výši 4 500 EUR na plavidlo v rámci maximálních částek stanovených přílohou II.

2.   V rozmezí do částky 4 500 uvedené v odstavci 1 poskytne Společenství finanční příspěvek na prvních 1 500 EUR způsobilých výdajů ve výši 100 % těchto výdajů.

3.   Finanční příspěvek na způsobilé výdaje v rozmezí 1 500 EUR až 4 500 EUR na plavidlo bude poskytnut v maximální výši 50 % těchto výdajů.

4.   Mají-li být elektronická zařízení k určování polohy způsobilá k poskytnutí příspěvku, musejí splňovat požadavky stanovené nařízením (ES) č. 2244/2003.

Článek 4

Pilotní projekty týkající se nových technologií

1.   Na výdaje vynaložené na pilotní projekty týkající se zavádění nových technologií určených ke kvalitnějšímu sledování rybolovných aktivit poskytne Společenství finanční příspěvek ve výši 50 % způsobilých výdajů v rámci maximálních částek stanovených přílohou III.

2.   Mají-li být pilotní projekty způsobilé k poskytnutí příspěvku, musejí splňovat podmínky stanovené nařízením (ES) č. 1461/2003.

Článek 5

Odborná příprava

Na výdaje určené na odbornou přípravu a výměnné programy státních úředníků pověřených sledováním, kontrolou a dohledem v oblasti rybolovu poskytne Společenství finanční příspěvek ve výši 50 % způsobilých výdajů v rámci maximálních částek stanovených přílohou IV.

Článek 6

Semináře a sdělovací prostředky

Na výdaje vynaložené na uplatňování iniciativ zahrnujících semináře a sdělovací prostředky zaměřené na zvýšení povědomí o potřebě boje proti neodpovědnému a neoprávněnému rybolovu a uplatňování pravidel společné politiky rybolovu mezi rybáři a jinými dotčenými osobami, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i mezi širokou veřejností, poskytne Společenství finanční příspěvek ve výši 75 % způsobilých výdajů v rámci maximálních částek stanovených přílohou V.

Článek 7

Hlídková plavidla a letadla

Na výdaje na nákup a modernizaci plavidel a letadel používaných příslušnými orgány členských států k provádění kontroly a dohledu nad rybolovnými aktivitami poskytne Společenství, v rámci maximálních částek stanovených přílohou VI, finanční příspěvek nepřesahující:

| — | 50 % způsobilých výdajů vynaložených členskými státy, které přistoupily k EU ke dni 1. května 2004, |
| --- | --- |

—

50 % způsobilých výdajů vynaložených členskými státy, které přistoupily k EU ke dni 1. května 2004,

| — | 25 % způsobilých výdajů vynaložených ostatními členskými státy. |
| --- | --- |

—

25 % způsobilých výdajů vynaložených ostatními členskými státy.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 3. června 2005.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 114; opraveno v Úř. věst. L 195, 2.6.2004, s. 36.

1

(2)  Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.

2

(3)  Úř. věst. L 208, 19.8.2003, s. 14.

3

---

PŘÍLOHA I

NOVÉ TECHNOLOGIE A SÍTĚ VÝPOČETNÍ TECHNIKY

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 0 | 0 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 525 000 | 262 500 |
| Německo | 50 000 | 25 000 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 310 000 | 155 000 |
| Španělsko | 719 828 | 359 914 |
| Francie | 150 000 | 75 000 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 1 783 200 | 891 600 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nizozemsko | 417 325 | 208 663 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 60 000 | 30 000 |
| Portugalsko | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 600 000 | 300 000 |
| Švédsko | 111 200 | 55 600 |
| Spojené království | 767 453 | 383 727 |
| Celkem | 8 639 712 | 4 319 857 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

0

0

Česká republika

0

0

Dánsko

525 000

262 500

Německo

50 000

25 000

Estonsko

0

0

Řecko

310 000

155 000

Španělsko

719 828

359 914

Francie

150 000

75 000

Irsko

0

0

Itálie

1 783 200

891 600

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

0

0

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

577 446

288 723

Nizozemsko

417 325

208 663

Rakousko

0

0

Polsko

60 000

30 000

Portugalsko

2 568 260

1 284 130

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

600 000

300 000

Švédsko

111 200

55 600

Spojené království

767 453

383 727

Celkem

8 639 712

4 319 857

---

PŘÍLOHA II

ELEKTRONICKÁ ZAŘÍZENÍ K URČOVÁNÍ POLOHY

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 0 | 0 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 0 | 0 |
| Německo | 0 | 0 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 0 | 0 |
| Španělsko | 0 | 0 |
| Francie | 0 | 0 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 0 | 0 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemsko | 0 | 0 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 0 | 0 |
| Portugalsko | 0 | 0 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 0 | 0 |
| Švédsko | 0 | 0 |
| Spojené království | 849 955 | 611 793 |
| Celkem | 849 955 | 611 793 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

0

0

Česká republika

0

0

Dánsko

0

0

Německo

0

0

Estonsko

0

0

Řecko

0

0

Španělsko

0

0

Francie

0

0

Irsko

0

0

Itálie

0

0

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

0

0

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

0

0

Nizozemsko

0

0

Rakousko

0

0

Polsko

0

0

Portugalsko

0

0

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

0

0

Švédsko

0

0

Spojené království

849 955

611 793

Celkem

849 955

611 793

---

PŘÍLOHA III

PILOTNÍ PROJEKTY TÝKAJÍCÍ SE NOVÝCH TECHNOLOGIÍ

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 0 | 0 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 750 000 | 375 000 |
| Německo | 0 | 0 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 370 000 | 185 000 |
| Španělsko | 0 | 0 |
| Francie | 0 | 0 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 265 000 | 132 500 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemsko | 0 | 0 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 0 | 0 |
| Portugalsko | 0 | 0 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 0 | 0 |
| Švédsko | 166 070 | 83 035 |
| Spojené království | 458 628 | 229 314 |
| Celkem | 2 009 698 | 1 004 849 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

0

0

Česká republika

0

0

Dánsko

750 000

375 000

Německo

0

0

Estonsko

0

0

Řecko

370 000

185 000

Španělsko

0

0

Francie

0

0

Irsko

0

0

Itálie

265 000

132 500

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

0

0

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

0

0

Nizozemsko

0

0

Rakousko

0

0

Polsko

0

0

Portugalsko

0

0

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

0

0

Švédsko

166 070

83 035

Spojené království

458 628

229 314

Celkem

2 009 698

1 004 849

---

PŘÍLOHA IV

ODBORNÁ PŘÍPRAVA

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 15 000 | 7 500 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 150 000 | 75 000 |
| Německo | 52 100 | 26 050 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 40 000 | 20 000 |
| Španělsko | 230 236 | 115 118 |
| Francie | 34 050 | 17 025 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 1 191 075 | 595 538 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 12 000 | 6 000 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemsko | 178 620 | 89 310 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 0 | 0 |
| Portugalsko | 95 588 | 47 794 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 30 000 | 15 000 |
| Švédsko | 40 000 | 20 000 |
| Spojené království | 191 564 | 95 782 |
| Celkem | 2 260 233 | 1 130 117 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

15 000

7 500

Česká republika

0

0

Dánsko

150 000

75 000

Německo

52 100

26 050

Estonsko

0

0

Řecko

40 000

20 000

Španělsko

230 236

115 118

Francie

34 050

17 025

Irsko

0

0

Itálie

1 191 075

595 538

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

12 000

6 000

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

0

0

Nizozemsko

178 620

89 310

Rakousko

0

0

Polsko

0

0

Portugalsko

95 588

47 794

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

30 000

15 000

Švédsko

40 000

20 000

Spojené království

191 564

95 782

Celkem

2 260 233

1 130 117

---

PŘÍLOHA V

SEMINÁŘE A SDĚLOVACÍ PROSTŘEDKY

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 0 | 0 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 40 000 | 30 000 |
| Německo | 0 | 0 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 75 000 | 56 250 |
| Španělsko | 6 000 | 4 500 |
| Francie | 0 | 0 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 0 | 0 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 8 000 | 6 000 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemsko | 0 | 0 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 0 | 0 |
| Portugalsko | 75 000 | 56 250 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 0 | 0 |
| Švédsko | 0 | 0 |
| Spojené království | 0 | 0 |
| Celkem | 204 000 | 153 000 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

0

0

Česká republika

0

0

Dánsko

40 000

30 000

Německo

0

0

Estonsko

0

0

Řecko

75 000

56 250

Španělsko

6 000

4 500

Francie

0

0

Irsko

0

0

Itálie

0

0

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

8 000

6 000

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

0

0

Nizozemsko

0

0

Rakousko

0

0

Polsko

0

0

Portugalsko

75 000

56 250

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

0

0

Švédsko

0

0

Spojené království

0

0

Celkem

204 000

153 000

---

PŘÍLOHA VI

HLÍDKOVÁ PLAVIDLA A LETADLA

| (v EUR) |
| --- |
| Členský stát | Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu | Příspěvek Společenství |
| Belgie | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Česká republika | 0 | 0 |
| Dánsko | 0 | 0 |
| Německo | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Estonsko | 0 | 0 |
| Řecko | 0 | 0 |
| Španělsko | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Francie | 286 000 | 71 500 |
| Irsko | 0 | 0 |
| Itálie | 0 | 0 |
| Kypr | 0 | 0 |
| Lotyšsko | 0 | 0 |
| Litva | 210 000 | 105 000 |
| Lucembursko | 0 | 0 |
| Maďarsko | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemsko | 0 | 0 |
| Rakousko | 0 | 0 |
| Polsko | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugalsko | 720 000 | 180 000 |
| Slovinsko | 0 | 0 |
| Slovensko | 0 | 0 |
| Finsko | 0 | 0 |
| Švédsko | 0 | 0 |
| Spojené království | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Celkem | 102 432 864 | 26 560 717 |

(v EUR)

Členský stát

Výdaje plánované ve vnitrostátním programu kontroly rybolovu

Příspěvek Společenství

Belgie

11 550 000

2 887 500

Česká republika

0

0

Dánsko

0

0

Německo

51 331 250

12 832 813

Estonsko

0

0

Řecko

0

0

Španělsko

4 350 804

1 087 701

Francie

286 000

71 500

Irsko

0

0

Itálie

0

0

Kypr

0

0

Lotyšsko

0

0

Litva

210 000

105 000

Lucembursko

0

0

Maďarsko

0

0

Malta

0

0

Nizozemsko

0

0

Rakousko

0

0

Polsko

3 600 000

1 800 000

Portugalsko

720 000

180 000

Slovinsko

0

0

Slovensko

0

0

Finsko

0

0

Švédsko

0

0

Spojené království

30 384 810

7 596 203

Celkem

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/51

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. června 2005

o přidělení jednoho dodatečného dne mimo přístav Dánsku a Spojenému království v souladu s přílohou IVa nařízení Rady (ES) č. 27/2005

(oznámeno pod číslem K(2005) 1657)

(Pouze anglické a dánské znění je závazné)

(2005/425/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (1), a zejména na přílohu IVa odst. 6 písm. e),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V příloze IVa odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 27/2005 je stanoven počet dnů, po které mohou být určitá rybářská plavidla Společenství mimo přístav v zeměpisných oblastech definovaných v odstavci 2 uvedené přílohy v období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(1)

V příloze IVa odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 27/2005 je stanoven počet dnů, po které mohou být určitá rybářská plavidla Společenství mimo přístav v zeměpisných oblastech definovaných v odstavci 2 uvedené přílohy v období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005.

| (2) | Ustanovení odst. 6 písm. e) uvedené přílohy umožňuje Komisi přidělit dodatečný den, ve kterém může být plavidlo mimo přístav, pokud má na palubě lovné zařízení uvedené v odst. 4 písm. a) o velikosti ok větší než 120 mm, na základě žádosti členského státu a za podmínky, že dotčený členský stát zavedl režim automatického pozastavení rybářských licencí v případě protiprávního jednání. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení odst. 6 písm. e) uvedené přílohy umožňuje Komisi přidělit dodatečný den, ve kterém může být plavidlo mimo přístav, pokud má na palubě lovné zařízení uvedené v odst. 4 písm. a) o velikosti ok větší než 120 mm, na základě žádosti členského státu a za podmínky, že dotčený členský stát zavedl režim automatického pozastavení rybářských licencí v případě protiprávního jednání.

| (3) | Dánsko a Spojené království předložily žádost a poskytly údaje o režimu automatického pozastavení rybářských licencí v případě protiprávního jednání u plavidel, které mají na palubě vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobná vlečná zařízení o velikosti ok větší než 120 mm, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích lodě. |
| --- | --- |

(3)

Dánsko a Spojené království předložily žádost a poskytly údaje o režimu automatického pozastavení rybářských licencí v případě protiprávního jednání u plavidel, které mají na palubě vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobná vlečná zařízení o velikosti ok větší než 120 mm, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích lodě.

| (4) | Vzhledem k předloženým údajům by měl být Dánsku a Spojenému království přidělen jeden dodatečný den v případě rybářský plavidel, která mají na palubě lovná zařízení uvedená v odst. 4 písm. a) přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005 o velikosti ok větší než 120 mm. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k předloženým údajům by měl být Dánsku a Spojenému království přidělen jeden dodatečný den v případě rybářský plavidel, která mají na palubě lovná zařízení uvedená v odst. 4 písm. a) přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005 o velikosti ok větší než 120 mm.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Jeden dodatečný den ve spojení s dny uvedenými v odst. 6 písm. a) přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005 se přiděluje v každém kalendářním měsíci plavidlům z Dánska a Spojeného království, která mají na palubě vlečné sítě pro lov při dně, nevody nebo podobná vlečná zařízení o velikosti ok větší než 120 mm, kromě vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích lodě.

Článek 2

Plavidlo, kterému je přidělen dodatečný den podle článku 1, nemůže předat tento den jinému plavidlu, ledaže

| a) | přijímající plavidlo používá neustále lovná zařízení o velikosti ok větší než 120 mm; |
| --- | --- |

a)

přijímající plavidlo používá neustále lovná zařízení o velikosti ok větší než 120 mm;

| b) | jsou splněny podmínky v odst. 10 přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005. |
| --- | --- |

b)

jsou splněny podmínky v odst. 10 přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 6. června 2005.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1.

1

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/52

---

ROZHODNUTÍ RADY 2005/426/SZBP

ze dne 6. června 2005,

kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společný postoj 2004/694/SZBP (1), a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle společného postoje 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických osob, které byly obviněny Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY). |
| --- | --- |

(1)

Podle společného postoje 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických osob, které byly obviněny Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY).

| (2) | Dne 18. dubna 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/316/SZBP, kterým změnila seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. dubna 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/316/SZBP, kterým změnila seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP.

| (3) | Jména Vujadina POPOVIĆE a Nebojsy PAVKOVIĆE by měla být vypuštěna ze seznamu v důsledku jejich vzetí do vazby ICTY. |
| --- | --- |

(3)

Jména Vujadina POPOVIĆE a Nebojsy PAVKOVIĆE by měla být vypuštěna ze seznamu v důsledku jejich vzetí do vazby ICTY.

| (4) | ICTY přijal dne 22. dubna 2005„Příkaz stáhnout s veškerými výhradami obvinění Gorana BOROVNICI“, který je pokládán za mrtvého. Jeho jméno by mělo být rovněž vypuštěno ze seznamu. |
| --- | --- |

(4)

ICTY přijal dne 22. dubna 2005„Příkaz stáhnout s veškerými výhradami obvinění Gorana BOROVNICI“, který je pokládán za mrtvého. Jeho jméno by mělo být rovněž vypuštěno ze seznamu.

| (5) | Je proto třeba změnit seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP, |
| --- | --- |

(5)

Je proto třeba změnit seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP se nahrazuje seznamem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 6. června 2005.

Za Radu

J. KRECKÉ

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 315, 14.10.2004, s. 52. Společný postoj, naposledy pozměněný rozhodnutím 2005/316/SZBP (Úř. věst. L 100, 20.4.2005, s. 54).

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam osob podle článku 1

| | Jméno: DJORDJEVIĆ Vlastimir
  Datum narození: 1948
  Místo narození: Vladičin Han, Srbsko a Černá Hora
  Státní příslušnost: Srbsko a Černá Hora |
| --- | --- |

Jméno: DJORDJEVIĆ Vlastimir

Datum narození: 1948

Místo narození: Vladičin Han, Srbsko a Černá Hora

Státní příslušnost: Srbsko a Černá Hora

| | Jméno: GOTOVINA Ante
  Datum narození: 12.10.1955
  Místo narození: ostrov Pašman, obec Zadar, Chorvatská republika
  Státní příslušnost: Chorvatsko – Francie |
| --- | --- |

Jméno: GOTOVINA Ante

Datum narození: 12.10.1955

Místo narození: ostrov Pašman, obec Zadar, Chorvatská republika

Státní příslušnost: Chorvatsko – Francie

| | Jméno: HADZIĆ Goran
  Datum narození: 7.9.1958
  Místo narození: Vinkovci, Chorvatská republika
  Státní příslušnost: Srbsko a Černá Hora |
| --- | --- |

Jméno: HADZIĆ Goran

Datum narození: 7.9.1958

Místo narození: Vinkovci, Chorvatská republika

Státní příslušnost: Srbsko a Černá Hora

| | Jméno: KARADŽIĆ Radovan
  Datum narození: 19.6.1945
  Místo narození: Petnjica, Šavnik, Černá Hora, Srbsko a Černá Hora
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina |
| --- | --- |

Jméno: KARADŽIĆ Radovan

Datum narození: 19.6.1945

Místo narození: Petnjica, Šavnik, Černá Hora, Srbsko a Černá Hora

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

| | Jméno: LUKIĆ Milan
  Datum narození: 6.9.1967
  Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina
  případně Srbsko a Černá Hora |
| --- | --- |

Jméno: LUKIĆ Milan

Datum narození: 6.9.1967

Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

případně Srbsko a Černá Hora

| | Jméno: LUKIĆ Sredoje
  Datum narození: 5.4.1961
  Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina
  případně Srbsko a Černá Hora |
| --- | --- |

Jméno: LUKIĆ Sredoje

Datum narození: 5.4.1961

Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

případně Srbsko a Černá Hora

| | Jméno: MLADIĆ Ratko
  Datum narození: 12.3.1942
  Místo narození: Božanovići, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina
  případně Srbsko a Černá Hora |
| --- | --- |

Jméno: MLADIĆ Ratko

Datum narození: 12.3.1942

Místo narození: Božanovići, obec Kalinovik, Bosna a Hercegovina

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

případně Srbsko a Černá Hora

| | Jméno: TOLIMIR Zdravko
  Datum narození: 27.11.1948
  Místo narození:
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina |
| --- | --- |

Jméno: TOLIMIR Zdravko

Datum narození: 27.11.1948

Místo narození:

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

| | Jméno: ZELENOVIĆ Dragan
  Datum narození: 12.2.1961
  Místo narození: Foča, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina |
| --- | --- |

Jméno: ZELENOVIĆ Dragan

Datum narození: 12.2.1961

Místo narození: Foča, Bosna a Hercegovina

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina

| | Jméno: ŽUPLJANIN Stojan
  Datum narození: 22.9.1951
  Místo narození: Kotor Varoš, Bosna a Hercegovina
  Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina“ |
| --- | --- |

Jméno: ŽUPLJANIN Stojan

Datum narození: 22.9.1951

Místo narození: Kotor Varoš, Bosna a Hercegovina

Státní příslušnost: Bosna a Hercegovina“

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/54

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/427/SZBP

ze dne 6. června 2005,

kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2005/220/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 15 a 34 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (1).

| (2) | Dne 14. března 2005 přijala Rada společný postoj 2005/220/SZBP, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Dne 14. března 2005 přijala Rada společný postoj 2005/220/SZBP, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP.

| (3) | Společný postoj 2001/931/SZBP stanoví pravidelné přezkoumávání. |
| --- | --- |

(3)

Společný postoj 2001/931/SZBP stanoví pravidelné přezkoumávání.

| (4) | V důsledku rozhodnutí Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN, zřízeného rezolucí 1267 (1999), bylo rozhodnuto aktualizovat přílohu společného postoje 2001/931/SZBP a zrušit společný postoj 2005/220/SZBP. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku rozhodnutí Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN, zřízeného rezolucí 1267 (1999), bylo rozhodnuto aktualizovat přílohu společného postoje 2001/931/SZBP a zrušit společný postoj 2005/220/SZBP.

| (5) | V souladu s kritérii stanovenými v čl. 1 odst. 4 společného postoje 2001/931/SZBP byl vypracován seznam, |
| --- | --- |

(5)

V souladu s kritérii stanovenými v čl. 1 odst. 4 společného postoje 2001/931/SZBP byl vypracován seznam,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

Seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje společný postoj 2001/931/SZBP, je obsažen v příloze.

Článek 2

Zrušuje se společný postoj 2005/220/SZBP.

Článek 3

Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 6. června 2005.

Za Radu

J. KRECKÉ

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2005/220/SZBP (Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 59).

1

---

PŘÍLOHA

Seznam osob, skupin a subjektů uvedených v článku 1 (1)

1.   OSOBY

| 1. | ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 2. | ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmán“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmán“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (aktivista ETA), narozen dne 7.10.1963 v Durangu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (aktivista ETA), narozen dne 7.10.1963 v Durangu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (aktivista ETA; člen Gestoras Pro-amnistía), narozen dne 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (aktivista ETA; člen Gestoras Pro-amnistía), narozen dne 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 10.11.1971 v Beasainu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 10.11.1971 v Beasainu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 11. | ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 12. | ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivista ETA), narozen dne 8.11.1957 v Regil (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivista ETA), narozen dne 8.11.1957 v Regil (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník

| 15. | DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivista ETA), narozen dne 20.12.1977 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivista ETA), narozen dne 20.12.1977 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivista ETA), narozen dne 10.1.1958 v Plencii (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivista ETA), narozen dne 10.1.1958 v Plencii (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivista ETA), narozen dne 29.4.1967 v Guernice (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivista ETA), narozen dne 29.4.1967 v Guernice (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, María Soledad (aktivistka ETA), narozena dne 25.4.1961 v Escoriaze (Navarra), průkaz totožnosti č. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, María Soledad (aktivistka ETA), narozena dne 25.4.1961 v Escoriaze (Navarra), průkaz totožnosti č. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktivista ETA), narozen dne 30.7.1955 v Santurce (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktivista ETA), narozen dne 30.7.1955 v Santurce (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník

| 25. | LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka ETA; členka Kas/Ekin), narozena dne 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka ETA; členka Kas/Ekin), narozena dne 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivista ETA), narozen dne 23.2.1961 v Pamploně (Navarra), průkaz totožnosti č. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivista ETA), narozen dne 23.2.1961 v Pamploně (Navarra), průkaz totožnosti č. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 22.9.1975 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 22.9.1975 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 17.10.1974 v Baracaldu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 17.10.1974 v Baracaldu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 27.2.1968 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 27.2.1968 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 18.9.1963 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivista ETA; člen K. Madrid), narozen dne 18.9.1963 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 41. | SISON, José Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugau (Filipíny) |
| --- | --- |

41.

SISON, José Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugau (Filipíny)

| 42. | TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blidě (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blidě (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (aktivista ETA; člen Herri Batasuna/E.H./Batasuna), narozen dne 25.5.1969 v Ondarroi (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (aktivista ETA; člen Herri Batasuna/E.H./Batasuna), narozen dne 25.5.1969 v Ondarroi (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivista ETA), narozen dne 21.5.1976 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivista ETA), narozen dne 21.5.1976 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (aktivista ETA; člen Kas/Ekin), narozen dne 12.3.1970 v Irúnu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (aktivista ETA; člen Kas/Ekin), narozen dne 12.3.1970 v Irúnu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.254.214

2.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | Abú Nidal Organisation, (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů) |
| --- | --- |

1.

Abú Nidal Organisation, (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů)

| 2. | Brigáda mučedníků Al Aksá |
| --- | --- |

2.

Brigáda mučedníků Al Aksá

| 3. | Al-Aksá e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aksá e.V.

| 4. | Al-Takfir a Al-Hidžra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir a Al-Hidžra

| 5. | * Antiimperialistické územní jednotky (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Antiimperialistické územní jednotky (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Ozbrojené jednotky pro komunismus (Nuclei Armati per il Comunismo) |
| --- | --- |

7.

* Ozbrojené jednotky pro komunismus (Nuclei Armati per il Comunismo)

| 8. | Óm Šinrikjó/Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph) |
| --- | --- |

8.

Óm Šinrikjó/Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Buňka proti kapitálu, vězení, vězeňským dozorcům a vězeňským celám (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Buňka proti kapitálu, vězení, vězeňským dozorcům a vězeňským celám (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Baskicko a jeho svoboda/Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Pays basque et liberté (ETA) (Tyto organizace jsou součástí teroristické skupiny ETA: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (také známa jako Herri Batasuna; Euskal Herritarrok)) |
| --- | --- |

12.

* Baskicko a jeho svoboda/Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Pays basque et liberté (ETA) (Tyto organizace jsou součástí teroristické skupiny ETA: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (také známa jako Herri Batasuna; Euskal Herritarrok))

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistické skupiny odporu prvního října (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistické skupiny odporu prvního října (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj |
| --- | --- |

17.

Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže

| 19. | * Mezinárodní solidarita (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Mezinárodní solidarita (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force/Loajalistický dobrovolnický sbor (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force/Loajalistický dobrovolnický sbor (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů)

| 24. | Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sisonem José Mariou C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA) |
| --- | --- |

25.

New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sisonem José Mariou C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA)

| 26. | * Orange Volunteers/Oranžští dobrovolníci (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers/Oranžští dobrovolníci (OV)

| 27. | Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození |
| --- | --- |

27.

Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození

| 28. | Palestinský islámský džihád (PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinský islámský džihád (PIJ)

| 29. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny |
| --- | --- |

29.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 31. | * Real IRA/Skutečná IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA/Skutečná IRA

| 32. | * Rudé brigády pro budování bojové komunistické strany (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

32.

* Rudé brigády pro budování bojové komunistické strany (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 33. | * Red Hand Defenders/Obránci rudé ruky (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders/Obránci rudé ruky (RHD)

| 34. | Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC) |
| --- | --- |

34.

Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC)

| 35. | * Epanastatiki Pirines/Revoluční buňky |
| --- | --- |

35.

* Epanastatiki Pirines/Revoluční buňky

| 36. | * Dekati Evdomi Noemvri/Revoluční organizace 17. listopadu |
| --- | --- |

36.

* Dekati Evdomi Noemvri/Revoluční organizace 17. listopadu

| 37. | Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol)

| 38. | * Revoluční lidový boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revoluční lidový boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Brigáda 20. července (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

41.

* Brigáda 20. července (Brigata XX Luglio)

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters/Ulsterské obranné sdružení/Ulsterští bojovníci za svobodu (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters/Ulsterské obranné sdružení/Ulsterští bojovníci za svobodu (UDA/UFF)

| 43. | Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

43.

Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 44. | * Jednotka pro revoluční proletářskou iniciativu (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

44.

* Jednotka pro revoluční proletářskou iniciativu (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 45. | * Jednotky pro proletářskou iniciativu (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

45.

* Jednotky pro proletářskou iniciativu (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 46. | * F.A.I. – Neformální anarchistická federace (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

46.

* F.A.I. – Neformální anarchistická federace (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  Na osoby, skupiny a subjekty označené hvězdičkou se vztahuje pouze článek 4 společného postoje 2001/931/SZBP.

---

| 8.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 144/59

---

ROZHODNUTÍ RADY 2005/428/SZBP

ze dne 6. června 2005,

kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/221/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 14. března 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/221/ES, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. března 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/221/ES, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES (2).

| (2) | V důsledku rozhodnutí ze dne 2. května 2005 Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN, zřízeného rezolucí 1267(1999), bylo rozhodnuto přijmout aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

V důsledku rozhodnutí ze dne 2. května 2005 Výboru pro sankce Rady bezpečnosti OSN, zřízeného rezolucí 1267(1999), bylo rozhodnuto přijmout aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Seznam uvedený v čl. 2 odst. 3 rozhodnutí (ES) č. 2580/2001 zní:

| 1. | OSOBY






  1. | ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- | --- |

1.

OSOBY

1.

ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 2. | ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmán“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmán“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 6. | ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 8. | ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 9. | ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 10. | ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník

| 11. | DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne born 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne born 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saúdské Arábii; saúdskoarabský státní příslušník

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník

| 16. | LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLAH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLAH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 25. | SISON, José Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugau (Filipíny) |
| --- | --- |

25.

SISON, José Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugau (Filipíny)

| 26. | TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blidě (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blidě (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hidžra)

| 2. | SKUPINY A SUBJEKTY






  1. | Abú Nidal Organisation (ANO), (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů) |
| --- | --- | --- |

2.

SKUPINY A SUBJEKTY

1.

Abú Nidal Organisation (ANO), (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů)

| 2. | Brigáda mučedníků Al Aksá |
| --- | --- |

2.

Brigáda mučedníků Al Aksá

| 3. | Al-Aksá e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aksá e.V.

| 4. | Al-Takfir a Al-Hidžra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir a Al-Hidžra

| 5. | Óm Šinrikjó/Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph) |
| --- | --- |

5.

Óm Šinrikjó/Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C)

| 9. | Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj |
| --- | --- |

10.

Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů)

| 15. | Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sisonem José Mariou C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA) |
| --- | --- |

16.

New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sisonem José Mariou C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA)

| 17. | Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození

| 18. | Palestinský islámský džihád (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinský islámský džihád (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 21. | Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC) |
| --- | --- |

21.

Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC)

| 22. | Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol)

| 23. | Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland)

| 25. | Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Článek 2

Zrušuje se rozhodnutí 2005/221/ES.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Nabývá účinku dnem zveřejnění.

V Lucemburku dne 6. června 2005.

Za Radu

J. KRECKÉ

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 745/2003 (Úř. věst. L 106, 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 64.

2

---