# Eiropas Savienības L 144/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 8. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 144

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 8. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 860/2005 (2005. gada 30. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 861/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 862/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus granulveida politetrafluoretilēna (PTFE) sveķu importam ar izcelsmi Krievijā un Ķīnas Tautas Republikā | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 863/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 459/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam | 37 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 864/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 615/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Slovākijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam | 39 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem | 41 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 860/2005 (2005. gada 30. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 861/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 862/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus granulveida politetrafluoretilēna (PTFE) sveķu importam ar izcelsmi Krievijā un Ķīnas Tautas Republikā

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 863/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 459/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

37

Komisijas Regula (EK) Nr. 864/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 615/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Slovākijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

39

Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2005 (2005. gada 7. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem

41

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 10. maijs) par papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 42 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 3. jūnijs) par Komisijas finanšu ieguldījumu dalībvalstu zvejniecības kontroles, inspekcijas un novērošanas programmās 2005. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1630) | 43 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūnijs) par vienas papildus dienas, kas pavadīta ārpus ostas, piešķiršanu Dānijai un Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1657) | 51 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 10. maijs) par papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

42

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 3. jūnijs) par Komisijas finanšu ieguldījumu dalībvalstu zvejniecības kontroles, inspekcijas un novērošanas programmās 2005. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1630)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1630)

43

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 6. jūnijs) par vienas papildus dienas, kas pavadīta ārpus ostas, piešķiršanu Dānijai un Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1657)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1657)

51

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2005/426/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), kas attiecas uz Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu, izpildi | 52 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2005/427/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP | 54 |
| | * | Padomes Lēmums 2005/428/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/221/KĀDP | 59 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2005/426/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), kas attiecas uz Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu, izpildi

ICTY

52

*

Padomes Kopējā nostāja 2005/427/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP

54

*

Padomes Lēmums 2005/428/KĀDP (2005. gada 6. jūnijs), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/221/KĀDP

59

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 860/2005

(2005. gada 30. maijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām

EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus (2), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 27/2005 (3) attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 27/2005 (3) attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.

| (2) | Ir nepieciešams labot dažas kļūdas aprēķinos, kas radušās, piešķirot dalībvalstīm kvotas attiecībā uz noteiktām zivju sugām. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams labot dažas kļūdas aprēķinos, kas radušās, piešķirot dalībvalstīm kvotas attiecībā uz noteiktām zivju sugām.

| (3) | Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu, kas balstīts uz pamatotiem zinātniskiem ieteikumiem un labāko pieejamo informāciju, būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi EK kuģiem to zivju sugu nozvejas ziņošanai, kurām kvotas nav paredzētas, EK ūdeņos, sadalot šo informāciju pa zivju sugām katrā zonā. |
| --- | --- |

(3)

Lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu, kas balstīts uz pamatotiem zinātniskiem ieteikumiem un labāko pieejamo informāciju, būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi EK kuģiem to zivju sugu nozvejas ziņošanai, kurām kvotas nav paredzētas, EK ūdeņos, sadalot šo informāciju pa zivju sugām katrā zonā.

| (4) | Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (4), Kopiena ir apspriedusies ar Islandi par zvejas tiesībām 2005. gadam. Apspriežu rezultāti būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (4), Kopiena ir apspriedusies ar Islandi par zvejas tiesībām 2005. gadam. Apspriežu rezultāti būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 27/2005.

| (5) | Grenlandes iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka Kopienai Grenlandes ūdeņos ir pieejamas 1 000 tonnas sniega krabja. Ir panākta turpmāka vienošanās ar Grenlandes iestādēm, ka sarkanasari V un XIV apgabalā visu kvotu var zvejot ar pelaģisko trali. |
| --- | --- |

(5)

Grenlandes iestādes darījušas Komisijai zināmu, ka Kopienai Grenlandes ūdeņos ir pieejamas 1 000 tonnas sniega krabja. Ir panākta turpmāka vienošanās ar Grenlandes iestādēm, ka sarkanasari V un XIV apgabalā visu kvotu var zvejot ar pelaģisko trali.

| (6) | Ir kļuvis skaidrs, ka piešķirot vairāk zvejas dienu katrā kalendārajā mēnesī Ziemeļjūrā kuģiem, kas zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuriem ir 120 mm kvadrātveida linuma acu logs, varētu apdraudēt mencu krājumu atjaunošanos un būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 423/2004 8. pantam. Tādēļ Ziemeļjūra būtu jāsvītro no to apgabalu saraksta, kam piemērojams minētais papildu dienu piešķīrums. Tāpat ir vienlīdz lietderīgi precizēt 120 mm kvadrātveida linuma acu loga tehnisko raksturojumu. |
| --- | --- |

(6)

Ir kļuvis skaidrs, ka piešķirot vairāk zvejas dienu katrā kalendārajā mēnesī Ziemeļjūrā kuģiem, kas zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuriem ir 120 mm kvadrātveida linuma acu logs, varētu apdraudēt mencu krājumu atjaunošanos un būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 423/2004 8. pantam. Tādēļ Ziemeļjūra būtu jāsvītro no to apgabalu saraksta, kam piemērojams minētais papildu dienu piešķīrums. Tāpat ir vienlīdz lietderīgi precizēt 120 mm kvadrātveida linuma acu loga tehnisko raksturojumu.

| (7) | Dziļūdens haizivju zvejas iespējas ICES X apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) būtu jāpalielina līdz 120 tonnām, līdz ar to ļaujot izkraut krastā dziļūdens haizivis, kas citās zvejniecībās nozvejotas kā nenovēršamā piezveja. |
| --- | --- |

(7)

Dziļūdens haizivju zvejas iespējas ICES X apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) būtu jāpalielina līdz 120 tonnām, līdz ar to ļaujot izkraut krastā dziļūdens haizivis, kas citās zvejniecībās nozvejotas kā nenovēršamā piezveja.

| (8) | Noteikumiem par zvejas mijiedarbību starp apgabaliem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa un IVc pielikumā, nebūtu jāliedz kuģim izmantot IVa pielikumā norādīto maksimālo pieejamo dienu skaitu. Tādēļ minētie noteikumi būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Noteikumiem par zvejas mijiedarbību starp apgabaliem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa un IVc pielikumā, nebūtu jāliedz kuģim izmantot IVa pielikumā norādīto maksimālo pieejamo dienu skaitu. Tādēļ minētie noteikumi būtu jāgroza.

| (9) | Ar Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (5) Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Ar Regulu (EK) Nr. 2270/2004 (5) Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam.

| (10) | Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Regulā (EK) Nr. 2270/2004 bija nepareizi aprēķinātas, un tās būtu jālabo. |
| --- | --- |

(10)

Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Regulā (EK) Nr. 2270/2004 bija nepareizi aprēķinātas, un tās būtu jālabo.

| (11) | Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztiku, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības pēc iespējas ātrāk. Ņemot vērā šī jautājuma steidzamību, obligāti jāpiešķir izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts I iedaļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztiku, ir svarīgi atvērt šīs zvejniecības pēc iespējas ātrāk. Ņemot vērā šī jautājuma steidzamību, obligāti jāpiešķir izņēmums attiecībā uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts I iedaļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem.

| (12) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2005 un Regula (EK) Nr. 2270/2004, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2005 un Regula (EK) Nr. 2270/2004,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 27/2005

Regulu (EK) Nr. 27/2005 ar šo groza šādi:

| 1) | Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, uz kuriem attiecas Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas zvejniecību jurisdikcija, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 9., 16. un 17. pantā izklāstītos nosacījumus.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, uz kuriem attiecas Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas zvejniecību jurisdikcija, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 9., 16. un 17. pantā izklāstītos nosacījumus.”

| 2) | Regulas 9. pantam pievieno šādu daļu:
  “Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalā, kuru ierobežo taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām: | Dienvidrietumu apgabals






  1. | No 63° 12′ N un 23° 05′ W līdz 62° 00′ N un 26° 00′ W, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 9. pantam pievieno šādu daļu:

“Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalā, kuru ierobežo taisnes, kas secīgi savieno punktus ar šādām koordinātām:

Dienvidrietumu apgabals

1.

No 63° 12′ N un 23° 05′ W līdz 62° 00′ N un 26° 00′ W,

| 2. | 62° 58′ N un 22° 25′ W, |
| --- | --- |

2.

62° 58′ N un 22° 25′ W,

| 3. | 63° 06′ N un 21° 30′ W, |
| --- | --- |

3.

63° 06′ N un 21° 30′ W,

| 4. | 63° 03′ N un 21° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S; |
| --- | --- |

4.

63° 03′ N un 21° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S;

| | Dienvidaustrumu apgabals






  1. | 63° 14′ N un 10° 40′ W, |
| --- | --- | --- |

Dienvidaustrumu apgabals

1.

63° 14′ N un 10° 40′ W,

| 2. | 63° 14′ N un 11° 23′ W, |
| --- | --- |

2.

63° 14′ N un 11° 23′ W,

| 3. | 63° 35′ N un 12° 21′ W, |
| --- | --- |

3.

63° 35′ N un 12° 21′ W,

| 4. | 64° 00′ N un 12° 30′ W, |
| --- | --- |

4.

64° 00′ N un 12° 30′ W,

| 5. | 63° 53′ N un 13° 30′ W, |
| --- | --- |

5.

63° 53′ N un 13° 30′ W,

| 6. | 63° 36′ N un 14° 30′ W, |
| --- | --- |

6.

63° 36′ N un 14° 30′ W,

| 7. | 63° 10′ N un 17° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S.” |
| --- | --- |

7.

63° 10′ N un 17° 00′ W, un no turienes – 180° 00′ S.”

| 3) | Regulas IB, IC, ID, IVa, IVc un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Regulas IB, IC, ID, IVa, IVc un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2270/2004

Regulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 30. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.

2

(3)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 161, 2.7.1993., 2. lpp.

4

(5)  OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 27/2005 pielikumus groza šādi.

| 1. | Regulas IB pielikumā






  a) | ierakstu attiecībā uz jūraslīdakas sugām III zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Jūraslīdaka

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Regulas IB pielikumā

a)

ierakstu attiecībā uz jūraslīdakas sugām III zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Jūraslīdaka

Molva molva

| Zona | : | III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Beļģija

10 (1)

Dānija

76

Vācija

10

Zviedrija

30

Apvienotā Karaliste

10 (1)

EK

136

| b) | ierakstu attiecībā uz ziemeļu garneles sugām IIa zonā (EK ūdeņi) un IV zonā (EK ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu attiecībā uz ziemeļu garneles sugām IIa zonā (EK ūdeņi) un IV zonā (EK ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

| Zona | : | IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)
  PAR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EK ūdeņi), IV (EK ūdeņi)

PAR/2AC4-C

Dānija

3 700

Nīderlande

35

Zviedrija

149

Apvienotā Karaliste

1 096

EK

4 980

KPN

4 980

Piesardzīga KPN, kur piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.”

| c) | ierakstu attiecībā uz “kombinēto kvotu” zonā, kurā ietilpst EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII, aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Kombinētā kvota |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ierakstu attiecībā uz “kombinēto kvotu” zonā, kurā ietilpst EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII, aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Kombinētā kvota

| Zona | : | EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EK

Neattiecas

Norvēģija

600 (2)

KPN

Neattiecas

| d) | ierakstu attiecībā uz “citām sugām” zonā, kura ietilpst EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56°30’N, aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Citas sugas |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ierakstu attiecībā uz “citām sugām” zonā, kura ietilpst EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56°30’N, aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Citas sugas

| Zona | : | EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56° 30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EK ūdeņi zonās IIa, IV, VIa uz ziemeļiem no 56° 30' N

OTH/2A46AN

EK

Neattiecas

Norvēģija

4 720 (3)

Farēru salas

400 (4)

KPN

Neattiecas

| 2. | Regulas IC pielikumā:






  a) | ierakstu attiecībā uz sniega krabja sugām NAFO 0,1 zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Sniega krabji

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Regulas IC pielikumā:

a)

ierakstu attiecībā uz sniega krabja sugām NAFO 0,1 zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Sniega krabji

Chionoecetes spp.

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi)

PCR/N01GRN

Īrija

125

Spānija

875

EK

1 000

KPN

Neattiecas

Piesardzīga KPN, kur nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu.”

| b) | ierakstu attiecībā uz moivas sugām V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu attiecībā uz moivas sugām V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Moiva

Mallotus villosus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

CAP/514GRN

Visas dalībvalstis

0

EK

50 050 (5)
   (6)

KPN

Neattiecas

| c) | ierakstu attiecība uz sarkanasaru sugām V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādiem diviem ierakstiem:














  “Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ierakstu attiecība uz sarkanasaru sugām V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādiem diviem ierakstiem:

“Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XIV (Grenlandes ūdeņi)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandes ūdeņi)

RED/514GRN

Vācija

11 794 (10)

Francija

60 (10)

Apvienotā Karaliste

84 (10)

EK

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

KPN

Neattiecas

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

| Sugas | : | Sarkanasari

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Sugas

:

Sarkanasari

Sebastes spp.

| Zona | : | Va (Islandes ūdeņi)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Va (Islandes ūdeņi)

RED/05A-IS

Beļģija

100 (11)
   (12)

Vācija

1 690 (11)
   (12)

Francija

50 (11)
   (12)

Apvienotā Karaliste

1 160 (11)
   (12)

EK

3 000 (11)
   (12)

KPN

Neattiecas

| 3. | Ierakstu ID pielikumā attiecībā uz Amerikas baltās jūrasvēdzeles sugām NAFO 3NO zonā aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Sugas | : | Amerikas baltā jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ierakstu ID pielikumā attiecībā uz Amerikas baltās jūrasvēdzeles sugām NAFO 3NO zonā aizstāj ar šādu ierakstu:

“Sugas

:

Amerikas baltā jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spānija

2 165

Portugāle

2 835

EK

5 000

KPN

8 500

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.”

| 4. | Regulas IVa pielikumā:






  a) | pielikuma II tabulu aizstāj ar šādu tabulu:
  “II tabula – Izņēmumi attiecībā uz I tabulā norādīto dienu skaitu, kas pavadāms apgabalā un prom no ostas, un saistītie nosacījumi








  Apgabals | 4. punktā noteiktie rīki | Kuģa zvejas ieraksti 2002. gadā (13) | Dienu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. punktā noteiktais apgabals | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts | Mazāk nekā 5 % katras sugas – mencas, jūrasmēles un plekstes | Nav dienu ierobežojuma (14) |
| 2. punktā noteiktais | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta b) apakšpunkts | Mazāk nekā 5 % mencu | 100 līdz < 120 mm – līdz 13 dienām ≥ 120 mm – līdz 14 dienām |
| Kategats un Ziemeļjūra | 4. punkta c) apakšpunkts – zvejas rīki, kam linuma acu izmērs ir 220 mm vai lielāks | Mazāk nekā 5 % mencu un vairāk nekā 5 % akmeņplekstu un zaķzivju | Līdz 15 dienām |
| Kategats un Skageraks | 4. punkta a) apakšpunkts – zvejas rīki ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (15) | Neattiecas | 12 dienas |
| Lamanša austrumdaļa | 4. punkta c) apakšpunkts – rāmja tīkls, kam linuma acu izmērs ir 110 mm vai mazāks | Kuģi, kas prom no ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas | 19 dienas |

4.

Regulas IVa pielikumā:

a)

pielikuma II tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“II tabula – Izņēmumi attiecībā uz I tabulā norādīto dienu skaitu, kas pavadāms apgabalā un prom no ostas, un saistītie nosacījumi

Apgabals

4. punktā noteiktie rīki

Kuģa zvejas ieraksti 2002. gadā (13)

Dienu skaits

2. punktā noteiktais apgabals

4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts

Mazāk nekā 5 % katras sugas – mencas, jūrasmēles un plekstes

Nav dienu ierobežojuma (14)

2. punktā noteiktais

4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta b) apakšpunkts

Mazāk nekā 5 % mencu

100 līdz < 120 mm – līdz 13 dienām ≥ 120 mm – līdz 14 dienām

Kategats un Ziemeļjūra

4. punkta c) apakšpunkts – zvejas rīki, kam linuma acu izmērs ir 220 mm vai lielāks

Mazāk nekā 5 % mencu un vairāk nekā 5 % akmeņplekstu un zaķzivju

Līdz 15 dienām

Kategats un Skageraks

4. punkta a) apakšpunkts – zvejas rīki ar 120 mm kvadrātveida linuma acu logu (15)

Neattiecas

12 dienas

Lamanša austrumdaļa

4. punkta c) apakšpunkts – rāmja tīkls, kam linuma acu izmērs ir 110 mm vai mazāks

Kuģi, kas prom no ostas atrodas ne vairāk kā 24 stundas

19 dienas

| b) | pielikuma 1. papildinājuma 4. punkta a) apakšpunkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Logu ievieto augšējā plāksnē.” |
| --- | --- |

b)

pielikuma 1. papildinājuma 4. punkta a) apakšpunkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Logu ievieto augšējā plāksnē.”

| 5. | Regulas IVc pielikuma 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “6. | a) | Maksimālais dienu skaits, ko jebkurā kalendārajā mēnesī kuģis, uz kura ir 4. punktā minētie zvejas rīki, var pavadīt attiecīgajā apgabalā un būt prom no ostas, ir norādīts I tabulā.
  Ja kuģis zvejas reisā pāriet no viena apgabala uz otru, diena skaitās pavadīta apgabalā, kur šajā dienā proporcionāli ir pavadīts vairāk laika.
  Dienu skaits, ko kuģis pavada kopējā apgabalā, kuru veido šā pielikuma 2. punktā un IVa pielikuma 2. punktā noteiktie apgabali, nedrīkst pārsniegt dienu skaitu, kas norādīts šā pielikuma I tabulā. Taču dienu skaitam, ko kuģis pavada apgabalos, kas noteikti IVa pielikuma 2. punktā, jāatbilst maksimālajam dienu skaitam, kas noteikts saskaņā ar IVa pielikumu.
  I tabula – Maksimālais dienu skaits, ko kuģis drīkst pavadīt attiecīgajā apgabalā un būt prom no ostas, atkarībā no zvejas rīku veida







  2. punktā noteiktais apgabals | Zvejas rīku grupas, kas minētas šādā punktā: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. punkta a) apakšpunkts | 4. punkta b) apakšpunkts |
| 2. | Lamanša rietumdaļa (ICES rajons VIIe) |

5.

Regulas IVc pielikuma 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“6.

a)

Maksimālais dienu skaits, ko jebkurā kalendārajā mēnesī kuģis, uz kura ir 4. punktā minētie zvejas rīki, var pavadīt attiecīgajā apgabalā un būt prom no ostas, ir norādīts I tabulā.

Ja kuģis zvejas reisā pāriet no viena apgabala uz otru, diena skaitās pavadīta apgabalā, kur šajā dienā proporcionāli ir pavadīts vairāk laika.

Dienu skaits, ko kuģis pavada kopējā apgabalā, kuru veido šā pielikuma 2. punktā un IVa pielikuma 2. punktā noteiktie apgabali, nedrīkst pārsniegt dienu skaitu, kas norādīts šā pielikuma I tabulā. Taču dienu skaitam, ko kuģis pavada apgabalos, kas noteikti IVa pielikuma 2. punktā, jāatbilst maksimālajam dienu skaitam, kas noteikts saskaņā ar IVa pielikumu.

I tabula – Maksimālais dienu skaits, ko kuģis drīkst pavadīt attiecīgajā apgabalā un būt prom no ostas, atkarībā no zvejas rīku veida

2. punktā noteiktais apgabals

Zvejas rīku grupas, kas minētas šādā punktā:

4. punkta a) apakšpunkts

4. punkta b) apakšpunkts

2.

Lamanša rietumdaļa (ICES rajons VIIe)

20

20”

| 6. | Regulas VI pielikuma I daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “I DAĻA

  LICENČU UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠĀS VALSTS ŪDEŅOS










  Zvejas apgabals | Zvejas veids | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Bentisko zivju sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrele, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | neattiecas |
| Makrele, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar trali | 19 | | neattiecas |
| Makrele, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu | 11 (17) | DK: 11 | neattiecas |
| Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Farēru salu ūdeņi | Visu veidu traļa zveja ar kuģiem, kas nav garāki par 180 pēdām, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīku, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, kas atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28' N un uz austrumiem no 6° 30' W | 8 (18) | | 4 |
| Tralēšana lielākā attālumā par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst darboties apgabalā starp 61° 20' N un 62° 00' N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30' N un uz rietumiem no 9° 00' W un apgabalā starp 7° 00' W un 9° 00' W uz dienvidiem no 60° 30' N, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60° 30' N, 7° 00' W un 60° 00' N, 6° 00' W. | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Specializētā saidu zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 120 mm un ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes | 70 | | 22 (20) |
| Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabalam, ko sauc par “putasu galveno zvejas apgabalu” | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Zveja ar āķu jedām | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62° 00’ N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Islande | Visu veidu zveja | 18 | | 5 |
| Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | | pm |
| Mencu zveja | 7 (21) | | pm |
| Brētliņu zveja | pm | | pm |

6.

Regulas VI pielikuma I daļu aizstāj ar šādu daļu:

“I DAĻA

LICENČU UN ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI KOPIENAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠĀS VALSTS ŪDEŅOS

Zvejas apgabals

Zvejas veids

Licenču skaits

Licenču sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais klātesošo kuģu skaits jebkurā laikā

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Bentisko zivju sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrele, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

neattiecas

Makrele, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar trali

19

neattiecas

Makrele, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu

11 (17)

DK: 11

neattiecas

Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Farēru salu ūdeņi

Visu veidu traļa zveja ar kuģiem, kas nav garāki par 180 pēdām, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīku, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, kas atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28' N un uz austrumiem no 6° 30' W

8 (18)

4

Tralēšana lielākā attālumā par 21 jūdzi no Farēru salu bāzes līnijas. Laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst darboties apgabalā starp 61° 20' N un 62° 00' N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Zilo jūraslīdaku zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30' N un uz rietumiem no 9° 00' W un apgabalā starp 7° 00' W un 9° 00' W uz dienvidiem no 60° 30' N, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas starp 60° 30' N, 7° 00' W un 60° 00' N, 6° 00' W.

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Specializētā saidu zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 120 mm un ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes

70

22 (20)

Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabalam, ko sauc par “putasu galveno zvejas apgabalu”

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Zveja ar āķu jedām

10

UK: 10

6

Makreļu zveja

12

DK: 12

12

Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62° 00’ N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Islande

Visu veidu zveja

18

5

Krievijas Federācijas ūdeņi

Visu veidu zveja

pm

pm

Mencu zveja

7 (21)

pm

Brētliņu zveja

pm

pm

---

(1)  Nedrīkst zvejot rajonā 3 IIIb, c, d.”

(2)  Zvejot tikai ar āķu jedām, tostarp garastes, moru un diegspuru vēdzeli.”

(3)  Aprobežojas ar IIa un IV zonu. Ietver zvejniecības, kas nav īpaši minētas.

(4)  Aprobežojas ar sīgas piezveju IV un VIa zonā.”

(5)  No kā 45 930 tonnas piešķir Islandei.

(6)  Zvejojama līdz 2005. gada 30. aprīlim.”

(7)  Var zvejot ar pelaģisko trali. Par nozvejām, kas iegūtas, izmantojot grunts traļus un pelaģiskos traļus, jāziņo atsevišķi. Var zvejot austrumos vai rietumos.

(8)  Norvēģijai ir piešķirtas 3 500 tonnu zvejai ar pelaģisko trali.

(9)  Farēru salām piešķirtas 500 tonnu. Par nozvejām, kas iegūtas, izmantojot grunts traļus un pelaģiskos traļus, jāziņo atsevišķi.

(10)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz tiks pabeigtas apspriedes ar Dāniju (Farēru salu un Grenlandes vārdā) par zvejniecību 2005. gadā.

(11)  Tostarp nenovēršamā piezveja (mencas piezveja nav atļauta).

(12)  Zvejojams laika posmā no jūlija līdz decembrim.”

(13)  Pārbaudot pēc EK zvejas žurnāla – vidējais gada izkrāvums dzīvsvarā.

(14)  Kuģis var atrasties apgabalā tādu dienu skaitu, cik ir attiecīgajā mēnesī.

(15)  Kuģi, uz ko attiecas šis izņēmums, atbilst nosacījumiem, kas paredzēti šā pielikuma 1. papildinājumā.”;

(16)  Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.

(17)  Jāizvēlas no 11 licencēm makreles zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62° 00' N.

(18)  Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos “Visu veidu traļa zveja ar kuģiem, kas nav garāki par 180 pēdām, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām”.

(19)  Šie skaitliskie rādītāji attiecas uz maksimālo klātesošo kuģu skaitu jebkurā laikā.

(20)  Šie skaitliskie rādītāji ir iekļauti rādītājos par “Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”.

(21)  Attiecas tikai uz kuģiem, kas peld ar Latvijas karogu.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikuma 2. daļu groza šādi.

| 1. | Ierakstu attiecībā uz dziļūdens haizivju sugu X zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Suga | : | Dziļūdens haizivis |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Ierakstu attiecībā uz dziļūdens haizivju sugu X zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Suga

:

Dziļūdens haizivis

| Zona | : | X (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Portugāle

120

EK (1)

120

| 2. | Ierakstu attiecībā uz strupdeguna garastes sugu Vb, VI, VII zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:














  “Suga | : | Strupdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ierakstu attiecībā uz strupdeguna garastes sugu Vb, VI, VII zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu ierakstu:

“Suga

:

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | Vb, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi)

Vācija

10

Igaunija

77

Spānija

85

Francija

4 327

Īrija

341

Lietuva

99

Polija

50

Apvienotā Karaliste

254

Citas valstis (2)

10

EK

5 253

---

(1)  Tikai attiecībā uz piezveju. Specializētā zveja šīs kvotas ietvaros nav atļauta.”

(2)  Tikai attiecībā uz piezveju. Specializētā zveja šīs kvotas ietvaros nav atļauta.”

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 861/2005

(2005. gada 7. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 7. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 862/2005

(2005. gada 7. jūnijs),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus granulveida politetrafluoretilēna (PTFE) sveķu importam ar izcelsmi Krievijā un Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriežoties ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pārbaudes uzsākšana

| (1) | 2004. gada 9. septembrī Komisija, publicējot paziņojumu (“paziņojums par izvērtēšanas uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes granulveida politetrafluoretilēna (PTFE) sveķu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 9. septembrī Komisija, publicējot paziņojumu (“paziņojums par izvērtēšanas uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Krievijas un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes granulveida politetrafluoretilēna (PTFE) sveķu importu Kopienā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2004. gada 26. jūlijā Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (“CEFIC” jeb “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 80 % no PFTE ražošanas Kopienā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā produkta dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2004. gada 26. jūlijā Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (“CEFIC” jeb “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 80 % no PFTE ražošanas Kopienā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā produkta dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas ir uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Puses, uz kurām attiecas procedūra

| (3) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Krievijas un ĶTR ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus un to asociācijas, attiecīgos zināmos piegādātājus un lietotājus, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un visus zināmos Kopienas ražotājus, kuri ir sūdzības iesniedzēji. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā iesniegt savus apsvērumus un procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Krievijas un ĶTR ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus un to asociācijas, attiecīgos zināmos piegādātājus un lietotājus, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un visus zināmos Kopienas ražotājus, kuri ir sūdzības iesniedzēji. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā iesniegt savus apsvērumus un procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Ņemot vērā sūdzībā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojums par uzsākšanu paredzēja izlases metodes izmantošanu, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā sūdzībā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojums par uzsākšanu paredzēja izlases metodes izmantošanu, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu.

| (5) | Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un vajadzības gadījumā, lai veiktu atlasi, visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un bija jāsniedz pamatinformācija par darbību, kas saistīta ar PTFE izmeklēšanas periodā (no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un vajadzības gadījumā, lai veiktu atlasi, visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un bija jāsniedz pamatinformācija par darbību, kas saistīta ar PTFE izmeklēšanas periodā (no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par uzsākšanu.

| (6) | Pēc ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes un sakarā ar nelielo atbilžu skaitu uz atlases jautājumiem tika nolemts, ka ĶTR eksportētājiem nav jāpiemēro izlases metode. |
| --- | --- |

(6)

Pēc ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes un sakarā ar nelielo atbilžu skaitu uz atlases jautājumiem tika nolemts, ka ĶTR eksportētājiem nav jāpiemēro izlases metode.

| (7) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieteikumu par tirgus ekonomikas režīma TER vai atsevišķu režīmu AR piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieteikuma veidlapas. TER vai AR piemērošanas pieprasījumus saņēma no trijiem ražotājiem eksportētājiem – ja gadījumā pārbaudē konstatē, ka tie neatbilst TER nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieteikumu par tirgus ekonomikas režīma TER vai atsevišķu režīmu AR piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieteikuma veidlapas. TER vai AR piemērošanas pieprasījumus saņēma no trijiem ražotājiem eksportētājiem – ja gadījumā pārbaudē konstatē, ka tie neatbilst TER nosacījumiem.

| (8) | Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām attiecīgajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. Tika saņemtas atbildes no trijiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, no trijiem Kopienas ražotājiem un no viena nesaistīta importētāja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja aptaujas lapas visām zināmajām attiecīgajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. Tika saņemtas atbildes no trijiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem, no trijiem Kopienas ražotājiem un no viena nesaistīta importētāja.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi bija veikti šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotāji:






  — | Dupont de Nemours BV, Nīderlande; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi bija veikti šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Dupont de Nemours BV, Nīderlande;

| — | Dyneon, Vācija; |
| --- | --- |

—

Dyneon, Vācija;

| — | Solvay Solexys, Itālija. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Itālija.

| b) | Nesaistīti importētāji






  — | Resyncom, Vācija. |
| --- | --- | --- |

b)

Nesaistīti importētāji

—

Resyncom, Vācija.

| c) | ĶTR ražotāji eksportētāji






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

c)

ĶTR ražotāji eksportētāji

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd;

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd;

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd un ar to saistīts uzņēmums Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd un ar to saistīts uzņēmums Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Krievijas ražotāji eksportētāji






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat un ar to saistīs uzņēmums Priborlab Ltd; |
| --- | --- | --- |

d)

Krievijas ražotāji eksportētāji

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat un ar to saistīs uzņēmums Priborlab Ltd;

| — | Kopuzņēmums “Halogen”. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums “Halogen”.

| e) | Saistītie importētāji






  — | Chemical Goods Ltd, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- | --- |

e)

Saistītie importētāji

—

Chemical Goods Ltd, Apvienotā Karaliste.

| (10) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nevarētu piešķirt TER, pārbaudes apmeklējums normālas vērtības noteikšanas nolūkā, pamatojoties uz analogas valsts, Amerikas Savienoto Valstu “ASV”, datiem, notika šādos uzņēmumos:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., ASV; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nevarētu piešķirt TER, pārbaudes apmeklējums normālas vērtības noteikšanas nolūkā, pamatojoties uz analogas valsts, Amerikas Savienoto Valstu “ASV”, datiem, notika šādos uzņēmumos:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., ASV;

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., ASV. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., ASV.

3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga un kaitējuma pārbaude notika periodā no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra periodu no 2001. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un kaitējuma pārbaude notika periodā no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra periodu no 2001. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Vispārīga informācija

| (12) | Fluorpolimēri ir augstas efektivitātes plastmasu grupa, no kuras pazīstamākais un visvairāk izmantotais ir politetrafluoretilēns (PTFE). |
| --- | --- |

(12)

Fluorpolimēri ir augstas efektivitātes plastmasu grupa, no kuras pazīstamākais un visvairāk izmantotais ir politetrafluoretilēns (PTFE).

| (13) | Granulveida PTFE ir ķīmisks produkts (fluorpolimērs), kuram ir virkne augstas izturības īpašību (piemēram, augsta kušanas temperatūra, augsta termiskā stabilitāte, tas ir nešķīstošs, ugunsdrošs, ar zemu dielektrisko konstanti). To izmanto kā sastāvdaļu virknē rūpniecības nozaru, piemēram, ķīmijas, mašīnbūves, elektrības (kabeļu iekšējā izolācija), automašīnu, inženierceltniecības (izolācijas materiāls), virtuves ierīču (pannas), tekstilrūpniecības vai biomedicīnas (ķirurģijas instrumenti) nozares. Pazīstamākā preču zīme, ar kuru šo ražojumu tirgo, ir “Teflon”. |
| --- | --- |

(13)

Granulveida PTFE ir ķīmisks produkts (fluorpolimērs), kuram ir virkne augstas izturības īpašību (piemēram, augsta kušanas temperatūra, augsta termiskā stabilitāte, tas ir nešķīstošs, ugunsdrošs, ar zemu dielektrisko konstanti). To izmanto kā sastāvdaļu virknē rūpniecības nozaru, piemēram, ķīmijas, mašīnbūves, elektrības (kabeļu iekšējā izolācija), automašīnu, inženierceltniecības (izolācijas materiāls), virtuves ierīču (pannas), tekstilrūpniecības vai biomedicīnas (ķirurģijas instrumenti) nozares. Pazīstamākā preču zīme, ar kuru šo ražojumu tirgo, ir “Teflon”.

2.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Attiecīgais ražojums ir tā sauktais granulveida politetrafluoretilēns (PTFE), kas nesatur vairāk kā 3 % citu monomēra vienību, izņemot tetrafluoretilēnu, bez papildvielām, pulverveidā vai granulās, izņemot mikronizētus materiālus, un tā izejas polimērs (reaktora lodītes). Pēdējais var būt mitrā vai sausā veidā. Lai gan pastāv dažādi iespējamie ražojuma tipi sakarā ar dažādo formu, šīs procedūras nolūkā daļiņu vidējais izmērs, termoapstrāde vai komonomēra saturs kopā veido vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fiziskās īpašības un būtībā vienāds pamatpielietojums. Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgais ražojums ir tā sauktais granulveida politetrafluoretilēns (PTFE), kas nesatur vairāk kā 3 % citu monomēra vienību, izņemot tetrafluoretilēnu, bez papildvielām, pulverveidā vai granulās, izņemot mikronizētus materiālus, un tā izejas polimērs (reaktora lodītes). Pēdējais var būt mitrā vai sausā veidā. Lai gan pastāv dažādi iespējamie ražojuma tipi sakarā ar dažādo formu, šīs procedūras nolūkā daļiņu vidējais izmērs, termoapstrāde vai komonomēra saturs kopā veido vienu ražojumu, jo tiem ir vienādas fiziskās īpašības un būtībā vienāds pamatpielietojums. Attiecīgo ražojumu patlaban klasificē ar KN kodu ex 3904 61 00.

3.   Līdzīgs ražojums

| (15) | Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un saražotajam un Kopienas ražošanas nozares Kopienā pārdotajam PTFE, abu eksportētājvalstu vietējā tirgū saražotajam un pārdotajam PTFE un analogās valsts vietējā tirgū saražotajam un pārdotajam ražojumam būtībā ir tādas pašas fiziskās īpašības un tāds pats pamatpielietojums. Tādēļ šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un saražotajam un Kopienas ražošanas nozares Kopienā pārdotajam PTFE, abu eksportētājvalstu vietējā tirgū saražotajam un pārdotajam PTFE un analogās valsts vietējā tirgū saražotajam un pārdotajam ražojumam būtībā ir tādas pašas fiziskās īpašības un tāds pats pamatpielietojums. Tādēļ šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

| (16) | Divi importētāji apgalvoja, ka no Krievijas un Ķīnas importētais ražojums noteiktos izmantošanas veidos nekonkurē ar Kopienas tirgū ražoto un pārdoto PTFE. Galvenokārt tas attiecas uz PTFE atkritumiem vai specifikācijai neatbilstošiem ražojumiem (“off-spec”), ko izmanto smalku PTFE daļiņu izmēra ražošanai. Šādu smalku daļiņu izmēru izmanto, piemēram, kā piedevu plastmasas pārstrādē vai tipogrāfijas krāsām, kā arī metālu pārklājumiem. Apgalvojums bija jānoraida, jo tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozare arī saražo atkritumus vai specifikācijai neatbilstošus ražojumus (“off-spec”), kas tiek pārdoti tiem pašiem klientiem. |
| --- | --- |

(16)

Divi importētāji apgalvoja, ka no Krievijas un Ķīnas importētais ražojums noteiktos izmantošanas veidos nekonkurē ar Kopienas tirgū ražoto un pārdoto PTFE. Galvenokārt tas attiecas uz PTFE atkritumiem vai specifikācijai neatbilstošiem ražojumiem (“off-spec”), ko izmanto smalku PTFE daļiņu izmēra ražošanai. Šādu smalku daļiņu izmēru izmanto, piemēram, kā piedevu plastmasas pārstrādē vai tipogrāfijas krāsām, kā arī metālu pārklājumiem. Apgalvojums bija jānoraida, jo tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozare arī saražo atkritumus vai specifikācijai neatbilstošus ražojumus (“off-spec”), kas tiek pārdoti tiem pašiem klientiem.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārīgā metodoloģija

| (17) | Turpmāk ir aprakstīta vispārīgā metodoloģija. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētājvalsti. |
| --- | --- |

(17)

Turpmāk ir aprakstīta vispārīgā metodoloģija. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētājvalsti.

1.1.   Normālā vērtība

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai PTFE pārdošanas apjomi, kurus vietējā tirgū pārdod ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs, proti, vai šāds kopējais pārdošanas apjoms veido vismaz 5 % no ražotāja kopējā eksporta apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai PTFE pārdošanas apjomi, kurus vietējā tirgū pārdod ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs, proti, vai šāds kopējais pārdošanas apjoms veido vismaz 5 % no ražotāja kopējā eksporta apjoma Kopienā.

| (19) | Komisija attiecīgi noteica tos PTFE veidus, kurus pārdod vietējā tirgū un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdod eksportam Kopienā. Attiecībā uz ražojuma tipa pārbaudi Komisija uzskatīja vietējā tirgū pārdotos un eksportētos ražojuma tipus par vienādiem vai tieši salīdzināmiem, kuriem bija līdzīgs daļiņu vidējais izmērs, termoapstrādes un komonomēra saturs. |
| --- | --- |

(19)

Komisija attiecīgi noteica tos PTFE veidus, kurus pārdod vietējā tirgū un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdod eksportam Kopienā. Attiecībā uz ražojuma tipa pārbaudi Komisija uzskatīja vietējā tirgū pārdotos un eksportētos ražojuma tipus par vienādiem vai tieši salīdzināmiem, kuriem bija līdzīgs daļiņu vidējais izmērs, termoapstrādes un komonomēra saturs.

| (20) | Par katru PTFE veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod vietējā tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar PTFE veidu, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām. Konkrēta PTFE veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja kopējie attiecīgā PTFE veida pārdošanas apjomi vietējā tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā PTFE tipa kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. |
| --- | --- |

(20)

Par katru PTFE veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod vietējā tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar PTFE veidu, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām. Konkrēta PTFE veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja kopējie attiecīgā PTFE veida pārdošanas apjomi vietējā tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā PTFE tipa kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu.

| (21) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai katra PTFE veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo PTFE veidu to rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, kas veikti ar nesaistītiem pasūtītājiem. Tā kā katra PTFE tipa pārdošanas apjoms, kas tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kuras vienāda vai augstāka par aprēķinātajam ražošanas izmaksām, pārstāvēja vairāk nekā 80 % no kopējā attiecīgā tipa pārdošanas apjoma un šā tipa vidējā svērtā cena bija vienāda vai augstāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja kā visa attiecīgā preces tipa, kas izmeklēšanas periodā tika realizēts vietējā tirgū, vidējo svērto pārdošanas cenu neatkarīgi no preces realizācijas rentabilitātes. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai katra PTFE veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo PTFE veidu to rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, kas veikti ar nesaistītiem pasūtītājiem. Tā kā katra PTFE tipa pārdošanas apjoms, kas tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kuras vienāda vai augstāka par aprēķinātajam ražošanas izmaksām, pārstāvēja vairāk nekā 80 % no kopējā attiecīgā tipa pārdošanas apjoma un šā tipa vidējā svērtā cena bija vienāda vai augstāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja kā visa attiecīgā preces tipa, kas izmeklēšanas periodā tika realizēts vietējā tirgū, vidējo svērto pārdošanas cenu neatkarīgi no preces realizācijas rentabilitātes.

1.2.   Eksporta cena

| (22) | Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.

1.3.   Salīdzinājums

| (23) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām. |
| --- | --- |

(23)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām.

1.4.   Dempinga starpība

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam tika noteikta, katra ražojuma tipa vidējo svērto normālo vērtību, kā noteikts iepriekš, salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam tika noteikta, katra ražojuma tipa vidējo svērto normālo vērtību, kā noteikts iepriekš, salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

1.5.   Ķīnas Tautas Republika

1.5.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (25) | Antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. apakšpunktu tiem ražotājiem, kam konstatēja, ka viņi ievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(25)

Antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. apakšpunktu tiem ražotājiem, kam konstatēja, ka viņi ievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.

| (26) | Īsumā un vienīgi ērtības labad pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētie kritēriji, kuru ievērošana jāapliecina uzņēmumiem, kuri iesniedz pieteikumus, apkopotā veidā ir izklāstīti turpmāk:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, un bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses, |
| --- | --- | --- |

(26)

Īsumā un vienīgi ērtības labad pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētie kritēriji, kuru ievērošana jāapliecina uzņēmumiem, kuri iesniedz pieteikumus, apkopotā veidā ir izklāstīti turpmāk:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū, un bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses,

| 2) | grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos izmanto visos nolūkos, |
| --- | --- |

2)

grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos izmanto visos nolūkos,

| 3) | nav ievērojamu traucējumu, kas būtu saglabājušies no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nebija tirgus ekonomikas sistēma, |
| --- | --- |

3)

nav ievērojamu traucējumu, kas būtu saglabājušies no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nebija tirgus ekonomikas sistēma,

| 4) | juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un nekustamā īpašuma jomā pieņemtie tiesību akti, |
| --- | --- |

4)

juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un nekustamā īpašuma jomā pieņemtie tiesību akti,

| 5) | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (27) | Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un iesniedza TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz šiem uzņēmumiem Komisija pieprasīja un šajos uzņēmumos pārbaudīja visu informāciju, kas bija iekļauta TER piešķiršanas pieteikumos un ko tā uzskatīja par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(27)

Trīs ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un iesniedza TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz šiem uzņēmumiem Komisija pieprasīja un šajos uzņēmumos pārbaudīja visu informāciju, kas bija iekļauta TER piešķiršanas pieteikumos un ko tā uzskatīja par vajadzīgu.

| (28) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka neviens no trim iepriekš minētajiem uzņēmumiem neatbilst visiem vajadzīgajiem kritērijiem, tādēļ to prasības bija jānoraida. Tabulā ir parādīts, ciktāl trīs uzņēmumi atbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
  1. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
  2. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
  3. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
  4. apsvērums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
  5. apsvērums |
| 1 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 2 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 3 | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst |
| Avots: To Ķīnas eksportētāju, kuri sadarbojās, pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(28)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka neviens no trim iepriekš minētajiem uzņēmumiem neatbilst visiem vajadzīgajiem kritērijiem, tādēļ to prasības bija jānoraida. Tabulā ir parādīts, ciktāl trīs uzņēmumi atbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkts

1. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkts

2. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkts

3. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkts

4. apsvērums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkts

5. apsvērums

1

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

2

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

3

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Avots: To Ķīnas eksportētāju, kuri sadarbojās, pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (29) | Attiecīgajiem uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt apsvērumus par iepriekš minētajiem secinājumiem. Visi trīs uzņēmumi nepiekrita konstatējumiem un apgalvoja, ka tiem jāpiešķir TER. |
| --- | --- |

(29)

Attiecīgajiem uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt apsvērumus par iepriekš minētajiem secinājumiem. Visi trīs uzņēmumi nepiekrita konstatējumiem un apgalvoja, ka tiem jāpiešķir TER.

| (30) | Viens uzņēmums apšaubīja, vai Komisijas novērtēšanas metodi par TER piešķiršanu uz piecu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju pamata var uzskatīt par saderīgu ar VVTT/PTO noteikumiem. Turklāt tika apstrīdēts, ka Komisija lēmumus pamatoja uz rādītājiem un pieņēmumiem un ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts netika piemērots objektīvi. |
| --- | --- |

(30)

Viens uzņēmums apšaubīja, vai Komisijas novērtēšanas metodi par TER piešķiršanu uz piecu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju pamata var uzskatīt par saderīgu ar VVTT/PTO noteikumiem. Turklāt tika apstrīdēts, ka Komisija lēmumus pamatoja uz rādītājiem un pieņēmumiem un ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts netika piemērots objektīvi.

| (31) | Šajā sakarā jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšana, ieskaitot novērtējumu tam, vai ražotājs eksportētājs darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, notiek atbilstoši piemērojamajiem pamatregulas noteikumiem, kas pilnībā atbilst PTO saistībām. |
| --- | --- |

(31)

Šajā sakarā jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšana, ieskaitot novērtējumu tam, vai ražotājs eksportētājs darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, notiek atbilstoši piemērojamajiem pamatregulas noteikumiem, kas pilnībā atbilst PTO saistībām.

| (32) | Kā atzinusi Pirmās instances tiesa, ražotājam eksportētājam ir pierādīšanas pienākums par to, ka viņš pilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos nosacījumus. Ja nav iesniegts šāds pierādījums, pieprasījums piešķirt TER jānoraida. Šāds secinājums izdarīts, ņemot vērā pamatotu pierādījumu, kā tas paskaidrots attiecīgajiem uzņēmumiem, un to var pārsūdzēt. |
| --- | --- |

(32)

Kā atzinusi Pirmās instances tiesa, ražotājam eksportētājam ir pierādīšanas pienākums par to, ka viņš pilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos nosacījumus. Ja nav iesniegts šāds pierādījums, pieprasījums piešķirt TER jānoraida. Šāds secinājums izdarīts, ņemot vērā pamatotu pierādījumu, kā tas paskaidrots attiecīgajiem uzņēmumiem, un to var pārsūdzēt.

| (33) | Attiecībā uz pirmo kritēriju, proti, ka uzņēmējdarbības lēmumus pieņem atbilstīgi tirgus signāliem bez ievērojamas valsts iejaukšanās un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, tika secināts, ka nav pierādījuma par to, ka tika ievēroti uzņēmuma statūti. Tādēļ nebija pieejami pierādījumi, ka valsts nevarēja būtiski ietekmēt šā uzņēmuma lēmumus, ieskaitot ar valsts īpašumā esošu daļas īpašnieka starpniecību. Uzņēmums iebilda pret Komisijas secinājumiem, apgalvojot, ka tā statūti piedāvā uzticamu garantiju tam, ka valsts nevar ievērojami ietekmēt tā lēmumus un ka katrā gadījumā valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks ir uzticības persona, kura darbojas privātuzņēmuma vārdā. Tomēr uzņēmuma statūtos ir noteikta tā struktūra un lēmumu pieņemšanas procedūra. Tā kā izmeklēšanā atklājās, ka statūti netika ievēroti un tos vienkārši varēja mainīt pats uzņēmums, var pamatoti secināt, ka šādu statūtu noteikumi ar mērķi nodrošināt to, lai valsts nevarētu būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus, nav uzticami un šai sakarā nesniedz garantijas. Turklāt uzņēmums nesniedza citu paskaidrojumu kā vien “pārredzamība” attiecībā uz to, kāpēc valsts īpašumā esošais ieguldījumu fonds ir tā faktiskais daļu īpašnieks. Tieši otrādi – pārbaudē uz vietas tika apgalvots, ka tā nākotnē uzņēmumam cita starpā būtu labāka pieeja finansējumam. Tālab risku par valsts iejaukšanos uzskatīja par ievērojamu.
  Uzņēmums bez tam apgalvoja, ka pretēji Komisijas secinājumiem, tā izejvielu cenas atspoguļoja tirgus vērtības. Līdzās faktam, ka netika iesniegti pierādījumi par to, ka tas tā ir, izejvielu salīdzinošie iepirkumi notika par dažādām cenām, un uzņēmums nevarēja sniegt pamatotu paskaidrojumu par šīm svarīgajām atšķirībām.
  Tādēļ bija jāsecina, ka ražotājs eksportētājs nesniedza pietiekamu informāciju par to, ka tas darbojās tirgus ekonomikas apstākļos. Neviens no attiecīgā uzņēmuma izvirzītajiem argumentiem nevarēja apgāzt šos secinājumus pēc nodošanas atklātībā, un pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz pirmo kritēriju, proti, ka uzņēmējdarbības lēmumus pieņem atbilstīgi tirgus signāliem bez ievērojamas valsts iejaukšanās un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, tika secināts, ka nav pierādījuma par to, ka tika ievēroti uzņēmuma statūti. Tādēļ nebija pieejami pierādījumi, ka valsts nevarēja būtiski ietekmēt šā uzņēmuma lēmumus, ieskaitot ar valsts īpašumā esošu daļas īpašnieka starpniecību. Uzņēmums iebilda pret Komisijas secinājumiem, apgalvojot, ka tā statūti piedāvā uzticamu garantiju tam, ka valsts nevar ievērojami ietekmēt tā lēmumus un ka katrā gadījumā valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks ir uzticības persona, kura darbojas privātuzņēmuma vārdā. Tomēr uzņēmuma statūtos ir noteikta tā struktūra un lēmumu pieņemšanas procedūra. Tā kā izmeklēšanā atklājās, ka statūti netika ievēroti un tos vienkārši varēja mainīt pats uzņēmums, var pamatoti secināt, ka šādu statūtu noteikumi ar mērķi nodrošināt to, lai valsts nevarētu būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus, nav uzticami un šai sakarā nesniedz garantijas. Turklāt uzņēmums nesniedza citu paskaidrojumu kā vien “pārredzamība” attiecībā uz to, kāpēc valsts īpašumā esošais ieguldījumu fonds ir tā faktiskais daļu īpašnieks. Tieši otrādi – pārbaudē uz vietas tika apgalvots, ka tā nākotnē uzņēmumam cita starpā būtu labāka pieeja finansējumam. Tālab risku par valsts iejaukšanos uzskatīja par ievērojamu.

Uzņēmums bez tam apgalvoja, ka pretēji Komisijas secinājumiem, tā izejvielu cenas atspoguļoja tirgus vērtības. Līdzās faktam, ka netika iesniegti pierādījumi par to, ka tas tā ir, izejvielu salīdzinošie iepirkumi notika par dažādām cenām, un uzņēmums nevarēja sniegt pamatotu paskaidrojumu par šīm svarīgajām atšķirībām.

Tādēļ bija jāsecina, ka ražotājs eksportētājs nesniedza pietiekamu informāciju par to, ka tas darbojās tirgus ekonomikas apstākļos. Neviens no attiecīgā uzņēmuma izvirzītajiem argumentiem nevarēja apgāzt šos secinājumus pēc nodošanas atklātībā, un pieprasījums bija jānoraida.

| (34) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka kvoruma trūkums daļu īpašnieku sanāksmē, kurā valsts īpašumā esošajiem daļu īpašniekiem ļauts būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus, nebija svarīgs, jo šāda sanāksme nebija atbildīga par lēmumiem, kas saistīti ar darbību. Tomēr valsts ietekme ir svarīga ne tikai tad, kad tā attiecas uz ar darbību saistītiem lēmumiem. Turklāt atbilstīgi uzņēmuma statūtiem daļu īpašnieku sanāksmei cita starpā ir tiesības lemt par uzņēmējdarbību un ieguldījumu plāniem, pārbaudīt un apstiprināt finanšu budžetu un galīgo pārskatu, kā arī uzņēmuma peļņas sadales plānu. Tātad valsts var būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus tik svarīgos jautājumos. Bez tam tika apšaubīts, ka fakts par eksporta pārdošana tika veikta ar daļēji valsts īpašumā esoša tirgotāja starpniecību izmeklēšanas perioda vidū, ir iemesls secinājumam par valsts iejaukšanos. Šai sakarā jānorāda, ka šis tirgotājs tika iesaistīts attiecīgā ražojuma (ieskaitot līgumu parakstīšanu, maksājumu saņemšanu un rēķinu piesūtīšanu klientiem) pārdošanā, taču neiesniedza pieprasījumu piešķirt TER. Tādēļ uzņēmums nebija spējīgs apliecināt, ka tas darbojās bez būtiskas valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(34)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka kvoruma trūkums daļu īpašnieku sanāksmē, kurā valsts īpašumā esošajiem daļu īpašniekiem ļauts būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus, nebija svarīgs, jo šāda sanāksme nebija atbildīga par lēmumiem, kas saistīti ar darbību. Tomēr valsts ietekme ir svarīga ne tikai tad, kad tā attiecas uz ar darbību saistītiem lēmumiem. Turklāt atbilstīgi uzņēmuma statūtiem daļu īpašnieku sanāksmei cita starpā ir tiesības lemt par uzņēmējdarbību un ieguldījumu plāniem, pārbaudīt un apstiprināt finanšu budžetu un galīgo pārskatu, kā arī uzņēmuma peļņas sadales plānu. Tātad valsts var būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus tik svarīgos jautājumos. Bez tam tika apšaubīts, ka fakts par eksporta pārdošana tika veikta ar daļēji valsts īpašumā esoša tirgotāja starpniecību izmeklēšanas perioda vidū, ir iemesls secinājumam par valsts iejaukšanos. Šai sakarā jānorāda, ka šis tirgotājs tika iesaistīts attiecīgā ražojuma (ieskaitot līgumu parakstīšanu, maksājumu saņemšanu un rēķinu piesūtīšanu klientiem) pārdošanā, taču neiesniedza pieprasījumu piešķirt TER. Tādēļ uzņēmums nebija spējīgs apliecināt, ka tas darbojās bez būtiskas valsts iejaukšanās.

| (35) | Kāds uzņēmums arī apgalvoja, ka valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks, kuram pieder vairākums uzņēmuma daļu un kurš tādēļ valdē iecēla vairākumu locekļu, varēja būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus. Šai sakarā jānorāda, ka saskaņā ar Komisijas vienoto praksi, kad valstij ir iespēja tiesiski vai de facto ievērojami ietekmēt uzņēmuma lēmumus, uzskata, ka nav izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmais kritērijs. Tādēļ pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(35)

Kāds uzņēmums arī apgalvoja, ka valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks, kuram pieder vairākums uzņēmuma daļu un kurš tādēļ valdē iecēla vairākumu locekļu, varēja būtiski ietekmēt uzņēmuma lēmumus. Šai sakarā jānorāda, ka saskaņā ar Komisijas vienoto praksi, kad valstij ir iespēja tiesiski vai de facto ievērojami ietekmēt uzņēmuma lēmumus, uzskata, ka nav izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmais kritērijs. Tādēļ pieprasījums bija jānoraida.

| (36) | Attiecībā uz otro kritēriju, proti, ka uzņēmumiem ir viens skaidrs uzskaites dokumentu pamatkopums, kas tiek neatkarīgi pārbaudīts saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, visi trīs uzņēmumi informēja, ka tās kritēriju ievēro, jo to uzskaites dokumenti tiek pārbaudīti neatkarīgi. Tomēr tika konstatēts, ka uzņēmumu revīzijas ziņojumos bija ievērojamas neatbilstības ar uzņēmuma uzskaites dokumentiem vai, ka attiecīgo uzņēmumu uzskaites kārtībā netika ņemtas vērā izmaiņas, kā tas prasīts starptautiskajos grāmatvedības standartos. Vienā gadījumā tika arī konstatēts, ka minētie apjomi revidenta piezīmēs par pārskatiem nesakrita ar uzņēmuma pārskatiem. Cits uzņēmums neiesniedza pilnīgu finanšu pārskata eksemplāru angliski, ieskaitot revidenta piezīmes par to, kas neļāva veikt pienācīgu pārbaudi. Tādēļ bija jāsecina, ka visu trīs attiecīgo uzņēmumu uzskaites dokumenti netika pārbaudīti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kā tas prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā, un pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz otro kritēriju, proti, ka uzņēmumiem ir viens skaidrs uzskaites dokumentu pamatkopums, kas tiek neatkarīgi pārbaudīts saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, visi trīs uzņēmumi informēja, ka tās kritēriju ievēro, jo to uzskaites dokumenti tiek pārbaudīti neatkarīgi. Tomēr tika konstatēts, ka uzņēmumu revīzijas ziņojumos bija ievērojamas neatbilstības ar uzņēmuma uzskaites dokumentiem vai, ka attiecīgo uzņēmumu uzskaites kārtībā netika ņemtas vērā izmaiņas, kā tas prasīts starptautiskajos grāmatvedības standartos. Vienā gadījumā tika arī konstatēts, ka minētie apjomi revidenta piezīmēs par pārskatiem nesakrita ar uzņēmuma pārskatiem. Cits uzņēmums neiesniedza pilnīgu finanšu pārskata eksemplāru angliski, ieskaitot revidenta piezīmes par to, kas neļāva veikt pienācīgu pārbaudi. Tādēļ bija jāsecina, ka visu trīs attiecīgo uzņēmumu uzskaites dokumenti netika pārbaudīti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kā tas prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā ievilkumā, un pieprasījums tika noraidīts.

| (37) | Attiecībā uz trešo kritēriju trīs uzņēmumi informēja, ka pretēji Komisijas konstatējumiem no iepriekšējām ārpustirgus ekonomikas sistēmām netika pārņemti būtiski izkropļojumi. Kāds uzņēmums iebilda tam, ka nebija pierādījumu par tā zemes izmantojuma tiesībām, kas atspoguļoja tirgus vērtības, un iesniedza sabiedrībai pieejamu informāciju par zemes cenām. Šo informāciju iesniedza krietni pēc tam, kad bija beidzies termiņš, lai varētu iesniegt pienācīgi noformētu pieprasījumu piešķirt TER, un to vairs nevarēja pārbaudīt; tādēļ tā bija jānoraida. Ciktāl skarts otrs uzņēmums, tika secināts, ka tas ir nopircis attiecīgā ražojuma ražošanas iekārtas no valsts īpašumā esoša uzņēmuma, bet ar ievērojamu atlaidi salīdzinājumā ar neatkarīgu vērtētāju noteikto vērtību. Konstatēja arī, ka uzņēmuma pamatlīdzekļu amortizācija nav bijusi konsekventa. Tika konstatēts, ka trešais uzņēmums saņēma bankas aizdevumu garantijas no sava valsts īpašumā esošā daļu īpašnieka un ka tas izmantoja norēķinu kontu tā, ka nebija iespējams sasaistīt rēķinus ar maksājumiem. Tas nozīmē, ka nav ievērojama izkropļojuma, kas būtu saglabājies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz trešo kritēriju trīs uzņēmumi informēja, ka pretēji Komisijas konstatējumiem no iepriekšējām ārpustirgus ekonomikas sistēmām netika pārņemti būtiski izkropļojumi. Kāds uzņēmums iebilda tam, ka nebija pierādījumu par tā zemes izmantojuma tiesībām, kas atspoguļoja tirgus vērtības, un iesniedza sabiedrībai pieejamu informāciju par zemes cenām. Šo informāciju iesniedza krietni pēc tam, kad bija beidzies termiņš, lai varētu iesniegt pienācīgi noformētu pieprasījumu piešķirt TER, un to vairs nevarēja pārbaudīt; tādēļ tā bija jānoraida. Ciktāl skarts otrs uzņēmums, tika secināts, ka tas ir nopircis attiecīgā ražojuma ražošanas iekārtas no valsts īpašumā esoša uzņēmuma, bet ar ievērojamu atlaidi salīdzinājumā ar neatkarīgu vērtētāju noteikto vērtību. Konstatēja arī, ka uzņēmuma pamatlīdzekļu amortizācija nav bijusi konsekventa. Tika konstatēts, ka trešais uzņēmums saņēma bankas aizdevumu garantijas no sava valsts īpašumā esošā daļu īpašnieka un ka tas izmantoja norēķinu kontu tā, ka nebija iespējams sasaistīt rēķinus ar maksājumiem. Tas nozīmē, ka nav ievērojama izkropļojuma, kas būtu saglabājies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas.

| (38) | Tādēļ tika secināts, ka attiecīgie uzņēmumi neievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešajā ievilkumā noteiktos nosacījumus, un tālab to pieprasījumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(38)

Tādēļ tika secināts, ka attiecīgie uzņēmumi neievēro pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešajā ievilkumā noteiktos nosacījumus, un tālab to pieprasījumi bija jānoraida.

| (39) | Uzņēmums, kas neizpildīja ceturto kritēriju, apgalvoja, ka pretēji Komisijas konstatējumiem likums par bankrotu negarantē stabilitāti un juridisko noteiktību. Tomēr tika secināts, ka šim uzņēmumam bija nopietnas finansiālas grūtības, jo vairākus gadus pēc kārtas radās zaudējumi, un to izglāba valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks. Lai gan, kā apgalvojis uzņēmums, šādas nopietnas finansiālās grūtības var arī neizraisīt bankrotu, fakts, ka valsts īpašumā esošo daļu īpašnieks izglāba uzņēmumu (tostarp, norakstot parādsaistības), gadījumā, ko normālos tirgus apstākļos daļu īpašnieks nedarītu, nozīmē, ka šāda likuma piemērošana šai konkrētajā gadījumā ir apšaubāma. Tādēļ jāsecina, ka nebija pierādījuma, ka praksē uzņēmumam tika piemērots bankrota likums. Neesot šādam pierādījumam, šo kritēriju uzskatīja par neizpildītu. |
| --- | --- |

(39)

Uzņēmums, kas neizpildīja ceturto kritēriju, apgalvoja, ka pretēji Komisijas konstatējumiem likums par bankrotu negarantē stabilitāti un juridisko noteiktību. Tomēr tika secināts, ka šim uzņēmumam bija nopietnas finansiālas grūtības, jo vairākus gadus pēc kārtas radās zaudējumi, un to izglāba valsts īpašumā esošais daļu īpašnieks. Lai gan, kā apgalvojis uzņēmums, šādas nopietnas finansiālās grūtības var arī neizraisīt bankrotu, fakts, ka valsts īpašumā esošo daļu īpašnieks izglāba uzņēmumu (tostarp, norakstot parādsaistības), gadījumā, ko normālos tirgus apstākļos daļu īpašnieks nedarītu, nozīmē, ka šāda likuma piemērošana šai konkrētajā gadījumā ir apšaubāma. Tādēļ jāsecina, ka nebija pierādījuma, ka praksē uzņēmumam tika piemērots bankrota likums. Neesot šādam pierādījumam, šo kritēriju uzskatīja par neizpildītu.

| (40) | Notika apspriešanās ar padomdevēju komiteju, un tieši attiecīgās puses tika atbilstoši informētas. Eksportētāju galvenie argumenti jau tika izskatīti iepriekš. Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja sniegt komentārus un tā piekrita TER noteikšanai. |
| --- | --- |

(40)

Notika apspriešanās ar padomdevēju komiteju, un tieši attiecīgās puses tika atbilstoši informētas. Eksportētāju galvenie argumenti jau tika izskatīti iepriekš. Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja sniegt komentārus un tā piekrita TER noteikšanai.

1.5.2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (41) | Papildus pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot tādos gadījumos, kad uzņēmumi spēj apliecināt, ka tie ir izpildījuši visus pamatregulas 9. pantā 5. punktā noteiktos kritērijus, lai tiem piešķirtu atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(41)

Papildus pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot tādos gadījumos, kad uzņēmumi spēj apliecināt, ka tie ir izpildījuši visus pamatregulas 9. pantā 5. punktā noteiktos kritērijus, lai tiem piešķirtu atsevišķu režīmu.

| (42) | Trīs ražotāji eksportētāji, kā arī tie, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī atsevišķu režīmu gadījumā, ja tiem nepiešķir TER. |
| --- | --- |

(42)

Trīs ražotāji eksportētāji, kā arī tie, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī atsevišķu režīmu gadījumā, ja tiem nepiešķir TER.

| (43) | Tā kā neviens no trijiem uzņēmumiem nevarēja apliecināt, ka faktiska vai iespējama valsts iejaukšanās nebija tāda, lai ietekmētu arī eksporta cenas un apjomus, kā arī to tirdzniecības noteikumus, bija jāsecina, ka tie neatbilda pamatregulas 5. panta 9. punktā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā neviens no trijiem uzņēmumiem nevarēja apliecināt, ka faktiska vai iespējama valsts iejaukšanās nebija tāda, lai ietekmētu arī eksporta cenas un apjomus, kā arī to tirdzniecības noteikumus, bija jāsecina, ka tie neatbilda pamatregulas 5. panta 9. punktā paredzētajiem noteikumiem.

| (44) | Visiem trim uzņēmumiem tika līdzīgi konstatēts, ka nevarēja izslēgt pasākumu apiešanas risku, ja šiem eksportētājiem būtu bijušas piešķirtas atsevišķās maksājuma likmes. Risks izriet no iepriekšminētās faktiskās un iespējamās valsts iejaukšanās uzņēmumu darbībā. Turklāt, ņemot vērā PTFE veidu un noformējumu, parasti jo īpaši muitas iestādēm ir ļoti sarežģīti noteikt importētā PTFE ražotāju. Tādēļ tas, ka eksportējot tādas firmas vārdā, kurai jāmaksā mazāki nodokļi, pastāv pasākumu apiešanas risks, ko vēl vairāk pastiprina fakts, ka iespējama valsts iejaukšanās, tika arī uzskatīts par būtisku faktoru. Tādēļ netika izpildīti pamatregulas 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(44)

Visiem trim uzņēmumiem tika līdzīgi konstatēts, ka nevarēja izslēgt pasākumu apiešanas risku, ja šiem eksportētājiem būtu bijušas piešķirtas atsevišķās maksājuma likmes. Risks izriet no iepriekšminētās faktiskās un iespējamās valsts iejaukšanās uzņēmumu darbībā. Turklāt, ņemot vērā PTFE veidu un noformējumu, parasti jo īpaši muitas iestādēm ir ļoti sarežģīti noteikt importētā PTFE ražotāju. Tādēļ tas, ka eksportējot tādas firmas vārdā, kurai jāmaksā mazāki nodokļi, pastāv pasākumu apiešanas risks, ko vēl vairāk pastiprina fakts, ka iespējama valsts iejaukšanās, tika arī uzskatīts par būtisku faktoru. Tādēļ netika izpildīti pamatregulas 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

| (45) | Tā kā neviens no uzņēmumiem neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, pagaidām tiek nolemts nepiešķirt AR. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā neviens no uzņēmumiem neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, pagaidām tiek nolemts nepiešķirt AR.

1.5.3.   Normālā vērtība

1.5.3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts TER

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, jānosaka, pamatojoties uz trešās valsts (“analogās valsts”) cenām vai salikto vērtību tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, jānosaka, pamatojoties uz trešās valsts (“analogās valsts”) cenām vai salikto vērtību tirgus ekonomikā.

| (47) | Paziņojumā par uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīga trešā tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās puses tika aicinātas iesniegt to apsvērumus. Divi ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ASV nav piemērota valsts, un ierosināja Krieviju. Tika iesniegta informācija, ka ASV PTFE tirgus nav pietiekami konkurētspējīgs, jo Itālijas un Japānas importam kopš 1988. gada ir noteikti antidempinga maksājumi. Apgalvoja arī, ka lielākais ASV ražotājs ir saistīts ar vienu no ES sūdzības iesniedzējiem. Bez tam tika iesniegta informācija, ka pastāv tehnisko līmeņu, kvalitātes un galapatēriņa atšķirības starp ASV pārdoto PTFE un to PTFE, kuru Ķīnas ražotāji eksportē uz Kopienu. Bez tam apgalvoja, ka pastāv dažāda izejvielu pieejamība, jo ASV ražotājiem jāimportē fluoršpats, kuram ĶTR, kas saražo 50 % fluoršpata pasaules produkcijas, noteikusi eksporta kvotas. No otras puses, Ķīnas eksportētājiem būtu tieši pieejams Ķīnā saražotais fluoršpats. Visbeidzot tika iesniegta informācija par to, ka Ķīnas ekonomiskā izaugsme (ar zemākām darbaspēka izmaksām nekā ASV) tuvinās Krievijai, attiecībā uz kuru arī notiek tā pati izmeklēšana. |
| --- | --- |

(47)

Paziņojumā par uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīga trešā tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās puses tika aicinātas iesniegt to apsvērumus. Divi ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ASV nav piemērota valsts, un ierosināja Krieviju. Tika iesniegta informācija, ka ASV PTFE tirgus nav pietiekami konkurētspējīgs, jo Itālijas un Japānas importam kopš 1988. gada ir noteikti antidempinga maksājumi. Apgalvoja arī, ka lielākais ASV ražotājs ir saistīts ar vienu no ES sūdzības iesniedzējiem. Bez tam tika iesniegta informācija, ka pastāv tehnisko līmeņu, kvalitātes un galapatēriņa atšķirības starp ASV pārdoto PTFE un to PTFE, kuru Ķīnas ražotāji eksportē uz Kopienu. Bez tam apgalvoja, ka pastāv dažāda izejvielu pieejamība, jo ASV ražotājiem jāimportē fluoršpats, kuram ĶTR, kas saražo 50 % fluoršpata pasaules produkcijas, noteikusi eksporta kvotas. No otras puses, Ķīnas eksportētājiem būtu tieši pieejams Ķīnā saražotais fluoršpats. Visbeidzot tika iesniegta informācija par to, ka Ķīnas ekonomiskā izaugsme (ar zemākām darbaspēka izmaksām nekā ASV) tuvinās Krievijai, attiecībā uz kuru arī notiek tā pati izmeklēšana.

| (48) | Jānorāda, ka PTFE ražošana notiek tikai atsevišķās valstīs. Kāds Indijas ražotājs atsaucās, apstiprinot pieņēmumus par dempingu pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un viņu kā ražotāju lūdza sadarboties iespējamā analogā valstī. Tomēr Indijas ražotājs atteicās sadarboties. |
| --- | --- |

(48)

Jānorāda, ka PTFE ražošana notiek tikai atsevišķās valstīs. Kāds Indijas ražotājs atsaucās, apstiprinot pieņēmumus par dempingu pret Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un viņu kā ražotāju lūdza sadarboties iespējamā analogā valstī. Tomēr Indijas ražotājs atteicās sadarboties.

| (49) | Attiecībā uz ierosināto Krievijas izvēli, no 70. līdz 75. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika secināts, ka Krievijas ražotāju eksportētāju iesniegtie dati nav uzticami un tādēļ tos nevarēja izmantot. Tādēļ nevarēja pieļaut šādu datu izmantošanu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms. Turklāt valsts, par kuru notiek izmeklēšana, parasti netiek uzskatīta par piemērotu analogu valsti, jo tās vietējais tirgus varētu būt izkropļots. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz ierosināto Krievijas izvēli, no 70. līdz 75. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tika secināts, ka Krievijas ražotāju eksportētāju iesniegtie dati nav uzticami un tādēļ tos nevarēja izmantot. Tādēļ nevarēja pieļaut šādu datu izmantošanu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms. Turklāt valsts, par kuru notiek izmeklēšana, parasti netiek uzskatīta par piemērotu analogu valsti, jo tās vietējais tirgus varētu būt izkropļots.

| (50) | Attiecībā uz AVS izraudzīšanos visas pieejamās informācijas analīze liecināja, ka ASV ir vispiemērotākā analogā valsts. ASV ir liels un ļoti konkurētspējīgs attiecīgā ražojuma tirgus, kurā ir trīs ražotāji un, lai arī ir noteikti antidempinga maksājumi, ir ievērojams importa apjoms (virs 20 % no vietējā tirgus), tostarp no ĶTR un Krievijas. PTFE ievedmuitas nodokļi ASV (5,8 %) ir zemāki nekā Krievijā (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz AVS izraudzīšanos visas pieejamās informācijas analīze liecināja, ka ASV ir vispiemērotākā analogā valsts. ASV ir liels un ļoti konkurētspējīgs attiecīgā ražojuma tirgus, kurā ir trīs ražotāji un, lai arī ir noteikti antidempinga maksājumi, ir ievērojams importa apjoms (virs 20 % no vietējā tirgus), tostarp no ĶTR un Krievijas. PTFE ievedmuitas nodokļi ASV (5,8 %) ir zemāki nekā Krievijā (10 %).

| (51) | Analogās valsts ražotāja un Kopienas ražotāja attiecības pašas par sevi nav iemesls, lai ASV izvēli uzskatītu par nepamatotu. ASV ražotāju sniegtos datus pārbaudīja Komisijas dienesti, kas bija pilnīgi apmierināti attiecībā uz to atbilstību un uzticamību. |
| --- | --- |

(51)

Analogās valsts ražotāja un Kopienas ražotāja attiecības pašas par sevi nav iemesls, lai ASV izvēli uzskatītu par nepamatotu. ASV ražotāju sniegtos datus pārbaudīja Komisijas dienesti, kas bija pilnīgi apmierināti attiecībā uz to atbilstību un uzticamību.

| (52) | Arguments par izejvielu (fluoršpats) atšķirīgo pieejamību netika uzskatīts par šķērsli, lai izraudzītos ASV. Netika sniegti pierādījumi par to, kā Ķīnas eksporta kvotas ietekmēja ASV tirgu, tā neļaujot izteikt skaitļos šādu iespējamo ietekmi. Tomēr tika konstatēts, ka fluoršpats ir ceturtā iepriekšējā PTFE izejviela un tādēļ veido tikai ļoti nelielu ražošanas izmaksu daļu (rēķinot aptuveni, mazāk kā 5 %). Šādos apstākļos Ķīnas eksporta kvotu ietekme uz ASV PTFE tirgu būtu minimāla. Bez tam hloroforms ir svarīgāks PTFE ražošanas faktors, attiecībā uz kuru ĶTR nav priekšrocību sakarā ar to, ka tā ir atkarīga no importa un augstajiem antidempinga maksājumiem, kas ir spēkā vairākās eksportētājvalstīs. Tālab secina, ka jebkura atšķirība piekļuvē izejvielām starp ASV un ĶTR nav tāda, lai izvēli par ASV kā analogo valsti uzskatītu par nepamatotu. |
| --- | --- |

(52)

Arguments par izejvielu (fluoršpats) atšķirīgo pieejamību netika uzskatīts par šķērsli, lai izraudzītos ASV. Netika sniegti pierādījumi par to, kā Ķīnas eksporta kvotas ietekmēja ASV tirgu, tā neļaujot izteikt skaitļos šādu iespējamo ietekmi. Tomēr tika konstatēts, ka fluoršpats ir ceturtā iepriekšējā PTFE izejviela un tādēļ veido tikai ļoti nelielu ražošanas izmaksu daļu (rēķinot aptuveni, mazāk kā 5 %). Šādos apstākļos Ķīnas eksporta kvotu ietekme uz ASV PTFE tirgu būtu minimāla. Bez tam hloroforms ir svarīgāks PTFE ražošanas faktors, attiecībā uz kuru ĶTR nav priekšrocību sakarā ar to, ka tā ir atkarīga no importa un augstajiem antidempinga maksājumiem, kas ir spēkā vairākās eksportētājvalstīs. Tālab secina, ka jebkura atšķirība piekļuvē izejvielām starp ASV un ĶTR nav tāda, lai izvēli par ASV kā analogo valsti uzskatītu par nepamatotu.

| (53) | Attiecībā uz fiziskām un tehniskām atšķirībām un galapatēriņu pieejamā informācija norāda uz to, ka Ķīnas ražotāju eksportētais ražojums atbilst rūpniecības standartiem un to būtībā izmanto tādiem pašiem nolūkiem, lai gan tas parasti ir sliktākas kvalitātes ražojums nekā ASV ražotais PTFE dažādu piesārņotības pakāpju dēļ. Taču, lai ņemtu vērā dažādās piesārņotības pakāpes iespēju attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, neesot citam pamatojumam, provizoriski tika noteikta 10 % korekcija uz ASV ražotāju sniegto aprēķinu pamata. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz fiziskām un tehniskām atšķirībām un galapatēriņu pieejamā informācija norāda uz to, ka Ķīnas ražotāju eksportētais ražojums atbilst rūpniecības standartiem un to būtībā izmanto tādiem pašiem nolūkiem, lai gan tas parasti ir sliktākas kvalitātes ražojums nekā ASV ražotais PTFE dažādu piesārņotības pakāpju dēļ. Taču, lai ņemtu vērā dažādās piesārņotības pakāpes iespēju attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, neesot citam pamatojumam, provizoriski tika noteikta 10 % korekcija uz ASV ražotāju sniegto aprēķinu pamata.

| (54) | Visbeidzot atšķirīgās ASV un ĶTR ekonomiskās izaugsmes sakarā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, vai un cik lielā mērā šāda izaugsme ietekmēja normālo vērtību. Šāda atšķirība turklāt pati par sevi nav būtisks faktors, lai izraudzītos analogo valsti. Mūsdienīga un rentabla tirgus, ko raksturo spēcīga konkurence, izvēles rezultāts var tiešām būt zemāka normālā vērtība, nekā tad, ja analogajā valstī notikusi ar ārpus tirgus ekonomikas valsti salīdzināma ekonomiskā izaugsme. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot atšķirīgās ASV un ĶTR ekonomiskās izaugsmes sakarā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, vai un cik lielā mērā šāda izaugsme ietekmēja normālo vērtību. Šāda atšķirība turklāt pati par sevi nav būtisks faktors, lai izraudzītos analogo valsti. Mūsdienīga un rentabla tirgus, ko raksturo spēcīga konkurence, izvēles rezultāts var tiešām būt zemāka normālā vērtība, nekā tad, ja analogajā valstī notikusi ar ārpus tirgus ekonomikas valsti salīdzināma ekonomiskā izaugsme.

| (55) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka ASV bija vispiemērotākā analogā valsts un ka šādos apstākļos ASV izraudzīšanās šķita pamatota un attaisnota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka ASV bija vispiemērotākā analogā valsts un ka šādos apstākļos ASV izraudzīšanās šķita pamatota un attaisnota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

| (56) | Komisija ASV ražotājiem nosūtīja detalizētākas aptaujas anketas, lūdzot informāciju par vietējās pārdošanas cenām un līdzīga ražojuma ražošanas izmaksām. Ražotāja atbildi pārbaudīja uz vietas. |
| --- | --- |

(56)

Komisija ASV ražotājiem nosūtīja detalizētākas aptaujas anketas, lūdzot informāciju par vietējās pārdošanas cenām un līdzīga ražojuma ražošanas izmaksām. Ražotāja atbildi pārbaudīja uz vietas.

| (57) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no diviem analogās valsts ražotājiem, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, tā kā konstatēja, ka tos realizēja parastā tirdzniecības apritē un reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(57)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no diviem analogās valsts ražotājiem, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, tā kā konstatēja, ka tos realizēja parastā tirdzniecības apritē un reprezentatīvos daudzumos.

| (58) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja tādu pašu metodoloģiju, kāda skaidrota no 18. līdz 28. apsvērumam. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja tādu pašu metodoloģiju, kāda skaidrota no 18. līdz 28. apsvērumam.

1.5.4.   Eksporta cena

| (59) | Viss Ķīnas eksportētāju ražotāju eksporta apjoms Kopienā bija realizēts tieši neatkarīgajiem klientiem Kopienā, un tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas. |
| --- | --- |

(59)

Viss Ķīnas eksportētāju ražotāju eksporta apjoms Kopienā bija realizēts tieši neatkarīgajiem klientiem Kopienā, un tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas.

1.5.5.   Salīdzinājums

| (60) | Korekcijas vajadzības gadījumā izdarīja attiecībā uz transporta, apdrošināšanas un pārkraušanas, iesaiņošanas un kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem, ja tie bija pamatoti. |
| --- | --- |

(60)

Korekcijas vajadzības gadījumā izdarīja attiecībā uz transporta, apdrošināšanas un pārkraušanas, iesaiņošanas un kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem, ja tie bija pamatoti.

| (61) | Kā minēts 53. apsvērumā, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam notika Ķīnas ražotāju pārdotā ražojuma Kopienā un ASV vietējā tirgū pārdotā ražojuma normālās vērtības pielāgojums attiecībā uz piesārņotības pakāpes starpību. |
| --- | --- |

(61)

Kā minēts 53. apsvērumā, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam notika Ķīnas ražotāju pārdotā ražojuma Kopienā un ASV vietējā tirgū pārdotā ražojuma normālās vērtības pielāgojums attiecībā uz piesārņotības pakāpes starpību.

| (62) | Turklāt vienam Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportētās ražojuma tipam bija citādāka termiskā apstrāde, salīdzinot ar analogā valstī pārdoto salīdzināmo tipu. Tādēļ izdarīja pielāgojumu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam. Neesot uzticamai informācijai, pielāgojumu izdarīja uz cenu atšķirības pamata, kas analogajā valstī pastāvēja saistībā ar to specifiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt vienam Ķīnas ražotāju eksportētāju eksportētās ražojuma tipam bija citādāka termiskā apstrāde, salīdzinot ar analogā valstī pārdoto salīdzināmo tipu. Tādēļ izdarīja pielāgojumu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam. Neesot uzticamai informācijai, pielāgojumu izdarīja uz cenu atšķirības pamata, kas analogajā valstī pastāvēja saistībā ar to specifiskajām īpašībām.

| (63) | Vienam Ķīnas ražotāju eksportētajam ražojuma tipam, kura vidējais daļiņu izmērs ir no 100 mikroniem līdz 400 mikroniem, izmeklēšanas periodā ASV ražotāji, kas sadarbojās, neražoja tieši salīdzināmu ražojuma tipu, un nevarēja aprēķināt tirgus starpību. Taču, pamatojoties uz viena ASV ražotāja sniegto informāciju, provizoriski secināja, ka šis Ķīnas eksportētāju pārdotais ražojuma tips ar daļiņu dažādu lielumu ir ar tādām īpašībām, kas ļoti atgādina tā ražojuma īpašības, kas ir PTFE ar zemu plūstamību (vai mazāk nekā 100 mikronu). Tādēļ uzskatīja par lietderīgu provizoriski par pamatu noteikt šā tipa normālo vērtību tai normālai vērtībai, kāda konstatēta ASV tirgū pārdotajam PTFE ar zemu plūstamību. |
| --- | --- |

(63)

Vienam Ķīnas ražotāju eksportētajam ražojuma tipam, kura vidējais daļiņu izmērs ir no 100 mikroniem līdz 400 mikroniem, izmeklēšanas periodā ASV ražotāji, kas sadarbojās, neražoja tieši salīdzināmu ražojuma tipu, un nevarēja aprēķināt tirgus starpību. Taču, pamatojoties uz viena ASV ražotāja sniegto informāciju, provizoriski secināja, ka šis Ķīnas eksportētāju pārdotais ražojuma tips ar daļiņu dažādu lielumu ir ar tādām īpašībām, kas ļoti atgādina tā ražojuma īpašības, kas ir PTFE ar zemu plūstamību (vai mazāk nekā 100 mikronu). Tādēļ uzskatīja par lietderīgu provizoriski par pamatu noteikt šā tipa normālo vērtību tai normālai vērtībai, kāda konstatēta ASV tirgū pārdotajam PTFE ar zemu plūstamību.

| (64) | Pielāgojums notika arī attiecībā uz paziņoto Ķīnas PVN atmaksājuma starpību. |
| --- | --- |

(64)

Pielāgojums notika arī attiecībā uz paziņoto Ķīnas PVN atmaksājuma starpību.

1.5.6.   Dempinga starpība

| (65) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram Ķīnas ražotājam eksportētājam ikviena uz Kopienu eksportētā ražojuma tipa vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma tipa vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram Ķīnas ražotājam eksportētājam ikviena uz Kopienu eksportētā ražojuma tipa vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā uz Kopienu eksportētā ražojuma tipa vidējo svērto eksporta cenu.

| (66) | Kā skaidrots iepriekš no 41. līdz 43. apsvērumam, nevienam no trīs Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās, nepiešķīra AR. Tādēļ noteica vienotu valsts mēroga dempinga starpību, pamatojoties uz vidējo svērto dempinga starpību, kas tika konstatēta katram no trijiem Ķīnas ražotājiem. |
| --- | --- |

(66)

Kā skaidrots iepriekš no 41. līdz 43. apsvērumam, nevienam no trīs Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās, nepiešķīra AR. Tādēļ noteica vienotu valsts mēroga dempinga starpību, pamatojoties uz vidējo svērto dempinga starpību, kas tika konstatēta katram no trijiem Ķīnas ražotājiem.

| (67) | Provizoriskā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Provizoriskā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 99,7 %.

| (68) | Tā kā šķita, ka uz trīs zināmajiem ražotājiem eksportētājiem jāattiecina viss attiecīgā ražojuma Ķīnas eksports Kopienā, nebija pamata uzskatīt, ka jebkurš ražotājs eksportētājs nebija gatavs sadarboties. Tāpēc provizoriski uzskata, ka valsts mēroga dempinga starpība jānosaka tādā pašā līmenī. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā šķita, ka uz trīs zināmajiem ražotājiem eksportētājiem jāattiecina viss attiecīgā ražojuma Ķīnas eksports Kopienā, nebija pamata uzskatīt, ka jebkurš ražotājs eksportētājs nebija gatavs sadarboties. Tāpēc provizoriski uzskata, ka valsts mēroga dempinga starpība jānosaka tādā pašā līmenī.

1.6.   Krievija

| (69) | Aptaujas anketas saņēma no diviem zināmiem ražotājiem eksportētājiem un no ar vienu eksportētāju saistītiem uzņēmumiem (viens Krievijas tirgotājs un viens importētājs uz Kopienu). |
| --- | --- |

(69)

Aptaujas anketas saņēma no diviem zināmiem ražotājiem eksportētājiem un no ar vienu eksportētāju saistītiem uzņēmumiem (viens Krievijas tirgotājs un viens importētājs uz Kopienu).

1.6.1.   Nesadarbošanās

| (70) | Abu uzņēmumu atbildes uz anketu bija ļoti neapmierinošas. Turklāt abos gadījumos pārbaudē uz vietas konstatēja, ka šie uzņēmumi bija iesnieguši nepilnīgu, nepareizu un maldinošu informāciju. |
| --- | --- |

(70)

Abu uzņēmumu atbildes uz anketu bija ļoti neapmierinošas. Turklāt abos gadījumos pārbaudē uz vietas konstatēja, ka šie uzņēmumi bija iesnieguši nepilnīgu, nepareizu un maldinošu informāciju.

| (71) | Tādējādi vienā no uzņēmumiem grāmatvedībā bija nopietni trūkumi, un tā tika atzīta par neuzticamu. Tādēļ nevarēja pārbaudīt iesniegto datu pilnīgumu un precizitāti. Turklāt vispār nevarēja pārbaudīt lielu anketas atbilžu daļu (jo uzņēmums neiesniedza saskaņojumu ar tā uzskaiti) un dažas uzņēmuma struktūras pat atteicās iesniegt informāciju, kas vajadzīga dempinga starpības aprēķinam, vai savlaicīgi nedeva šādu informāciju, lai to vairs nevarētu pārbaudīt. |
| --- | --- |

(71)

Tādējādi vienā no uzņēmumiem grāmatvedībā bija nopietni trūkumi, un tā tika atzīta par neuzticamu. Tādēļ nevarēja pārbaudīt iesniegto datu pilnīgumu un precizitāti. Turklāt vispār nevarēja pārbaudīt lielu anketas atbilžu daļu (jo uzņēmums neiesniedza saskaņojumu ar tā uzskaiti) un dažas uzņēmuma struktūras pat atteicās iesniegt informāciju, kas vajadzīga dempinga starpības aprēķinam, vai savlaicīgi nedeva šādu informāciju, lai to vairs nevarētu pārbaudīt.

| (72) | Otra uzņēmuma atbilde arī bija neapmierinoša, un uz vietas konstatēja, ka uzņēmums ir sniedzis maldinošu svarīgu informāciju par organizatorisko struktūru. Tādējādi izmeklēšanā uz vietas konstatēja tikai to, ka izmeklēšanas sākumā uzņēmums patiesībā sadalījās divās vienībās (viena no tām ražo attiecīgo ražojumu). Fakts, ka pirms pārbaudes apmeklējuma netika deklarēta sarežģītā uzņēmuma struktūra traucēja izmeklēšanu, jo tam bija tālejošas sekas attiecībā uz grāmatvedību un izmaksu noteikšanu. |
| --- | --- |

(72)

Otra uzņēmuma atbilde arī bija neapmierinoša, un uz vietas konstatēja, ka uzņēmums ir sniedzis maldinošu svarīgu informāciju par organizatorisko struktūru. Tādējādi izmeklēšanā uz vietas konstatēja tikai to, ka izmeklēšanas sākumā uzņēmums patiesībā sadalījās divās vienībās (viena no tām ražo attiecīgo ražojumu). Fakts, ka pirms pārbaudes apmeklējuma netika deklarēta sarežģītā uzņēmuma struktūra traucēja izmeklēšanu, jo tam bija tālejošas sekas attiecībā uz grāmatvedību un izmaksu noteikšanu.

| (73) | Bez tam uzņēmums atbildē nenorādīja būtiskus elementus, ieskaitot auditētus finanšu pārskatus, apgalvojot, ka tie neesot pieejami. Tomēr pārbaudes apmeklējumā tas izrādījās nepareizi. Izmeklēšanas pārbaudes sākumā uzņēmums papildus atkārtoti iesniedza būtiskus anketas atbilžu fragmentus, tā traucējot anketas atbilžu pārbaudi. |
| --- | --- |

(73)

Bez tam uzņēmums atbildē nenorādīja būtiskus elementus, ieskaitot auditētus finanšu pārskatus, apgalvojot, ka tie neesot pieejami. Tomēr pārbaudes apmeklējumā tas izrādījās nepareizi. Izmeklēšanas pārbaudes sākumā uzņēmums papildus atkārtoti iesniedza būtiskus anketas atbilžu fragmentus, tā traucējot anketas atbilžu pārbaudi.

| (74) | Ar iepriekšējā apsvērumā minēto uzņēmumu saistītais Krievijas tirgotājs nesadarbojās. Uzņēmums tiešām traucēja pārbaudi, liedzot pieeju informācijai par organizāciju, attiecīgā ražojuma pārdošanu un maksājumiem tā, ka šo pusi nevarēja uzskatīt par pusi, kas sadarbojās. Visbeidzot saistītais Apvienotās Karalistes tirgotājs izmeklēšanas periodā nevarēja sniegt jebkādus finanšu datus. |
| --- | --- |

(74)

Ar iepriekšējā apsvērumā minēto uzņēmumu saistītais Krievijas tirgotājs nesadarbojās. Uzņēmums tiešām traucēja pārbaudi, liedzot pieeju informācijai par organizāciju, attiecīgā ražojuma pārdošanu un maksājumiem tā, ka šo pusi nevarēja uzskatīt par pusi, kas sadarbojās. Visbeidzot saistītais Apvienotās Karalistes tirgotājs izmeklēšanas periodā nevarēja sniegt jebkādus finanšu datus.

| (75) | Ņemot vērā iepriekšminēto, nolēma, ka dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja noteikt uz pašu datu pamata. Tādēļ dempinga starpība tika provizoriski aprēķināta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekšminēto, nolēma, ka dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem nevarēja noteikt uz pašu datu pamata. Tādēļ dempinga starpība tika provizoriski aprēķināta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

1.6.2.   Normālā vērtība

| (76) | Neesot citai informācijai, normālo vērtību provizoriski aprēķināja uz sūdzībā sniegtās informācijas pamata. Vidējo normālo vērtību aprēķināja no izmeklēšanas laikā vietējā tirgus ražotāju eksportētāju cenrāžos norādītajām cenām. Tā kā nebija atbilstoša pamata, vienu kopīgu normālo vērtību aprēķināja attiecīgajam ražojumam kā vienam veselam. |
| --- | --- |

(76)

Neesot citai informācijai, normālo vērtību provizoriski aprēķināja uz sūdzībā sniegtās informācijas pamata. Vidējo normālo vērtību aprēķināja no izmeklēšanas laikā vietējā tirgus ražotāju eksportētāju cenrāžos norādītajām cenām. Tā kā nebija atbilstoša pamata, vienu kopīgu normālo vērtību aprēķināja attiecīgajam ražojumam kā vienam veselam.

1.6.3.   Eksporta cena

| (77) | Eksporta cenu provizoriski aprēķināja uz Statistikas biroja datu pamata par izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(77)

Eksporta cenu provizoriski aprēķināja uz Statistikas biroja datu pamata par izmeklēšanas periodu.

1.6.4.   Salīdzinājums

| (78) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktam izdarīja normālās vērtības korekcijas, lai ņemtu vērā faktu, ka uz cenrāžu cenām attiecas tādi piegādes noteikumi, kas nav ražotāja noteiktās cenas, kā arī eksporta cenas korekcijas, lai ņemtu vērā piegādes noteikumu un citas ražotāja noteikto cenu un CIF Starptautisko tirdzniecības noteikumu radušos maksājumus atšķirības. |
| --- | --- |

(78)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktam izdarīja normālās vērtības korekcijas, lai ņemtu vērā faktu, ka uz cenrāžu cenām attiecas tādi piegādes noteikumi, kas nav ražotāja noteiktās cenas, kā arī eksporta cenas korekcijas, lai ņemtu vērā piegādes noteikumu un citas ražotāja noteikto cenu un CIF Starptautisko tirdzniecības noteikumu radušos maksājumus atšķirības.

| (79) | Visas korekcijas izdarīja, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(79)

Visas korekcijas izdarīja, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju.

1.6.5.   Dempinga starpība

| (80) | Pagaidu dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu, kā tas noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(80)

Pagaidu dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu, kā tas noteikts iepriekš.

| (81) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Pagaidu dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Pagaidu dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 36,6 %.

| (82) | Tā kā iepriekšminētie divi uzņēmumi pārstāvēja visus Krievijas eksporta preču pārdošanas apjomus Kopienā un tā kā nav pamata neuzskatīt, ka jebkurš ražotājs eksportētājs nebūtu gatavs sadarboties, atlikušo maksājuma likmi noteica tādā pašā līmenī. |
| --- | --- |

(82)

Tā kā iepriekšminētie divi uzņēmumi pārstāvēja visus Krievijas eksporta preču pārdošanas apjomus Kopienā un tā kā nav pamata neuzskatīt, ka jebkurš ražotājs eksportētājs nebūtu gatavs sadarboties, atlikušo maksājuma likmi noteica tādā pašā līmenī.

D.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija

| (83) | Ir zināms, ka Kopienā attiecīgo ražojumu ražo Vācijā, Itālijā, Nīderlandē, Apvienotajā Karaļvalstī un Polijā:






  — | trīs ražotāji, kuri saražo vairāk nekā 80 % Kopienas produkcijas un kuru vārdā tika iesniegta sūdzība un |
| --- | --- | --- |

(83)

Ir zināms, ka Kopienā attiecīgo ražojumu ražo Vācijā, Itālijā, Nīderlandē, Apvienotajā Karaļvalstī un Polijā:

—

trīs ražotāji, kuri saražo vairāk nekā 80 % Kopienas produkcijas un kuru vārdā tika iesniegta sūdzība un

| — | divi citi Kopienas ražotāji, kas nebija sūdzības iesniedzēji. Tikai viens ir iesniedzis Komisijai vispārīgu informāciju. Neviens no šiem diviem ražotājiem neiebilda pret notiekošo procesu. |
| --- | --- |

—

divi citi Kopienas ražotāji, kas nebija sūdzības iesniedzēji. Tikai viens ir iesniedzis Komisijai vispārīgu informāciju. Neviens no šiem diviem ražotājiem neiebilda pret notiekošo procesu.

| (84) | Komisija ir konstatējusi, ka visus iepriekšminētos uzņēmumus var uzskatīt par Kopienas ražotājiem pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Visu iepriekšminēto uzņēmumu produkcija veido Kopienas produkciju, kas noteikta, pieskaitot produkcijas apjomu, par kuru ziņojuši trīs šo sūdzību atbalstošie ražotāji, un sūdzībā norādīto aprēķināto to divu ražotāju produkciju, kuri nav iesnieguši sūdzību. |
| --- | --- |

(84)

Komisija ir konstatējusi, ka visus iepriekšminētos uzņēmumus var uzskatīt par Kopienas ražotājiem pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Visu iepriekšminēto uzņēmumu produkcija veido Kopienas produkciju, kas noteikta, pieskaitot produkcijas apjomu, par kuru ziņojuši trīs šo sūdzību atbalstošie ražotāji, un sūdzībā norādīto aprēķināto to divu ražotāju produkciju, kuri nav iesnieguši sūdzību.

2.   Kopienas ražošanas nozare

| (85) | Trīs Kopienas ražotāju, kuri sadarbojās ar Komisiju, uzkrātā produkcija veido 81 % granulveida PTFE sveķu produkcijas Kopienā. Tādēļ uzskata, ka tie veido “Kopienas ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(85)

Trīs Kopienas ražotāju, kuri sadarbojās ar Komisiju, uzkrātā produkcija veido 81 % granulveida PTFE sveķu produkcijas Kopienā. Tādēļ uzskata, ka tie veido “Kopienas ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

3.   Kopienas patēriņš

| (86) | Kopienas patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot citu Kopienas ražotāju aprēķināto pārdošanas apjomu un Krievijas, ĶTR, kā arī pārējo trešo valstu importu ar KN kodu ex 3904 61 00. Ir skaidrots, ka Krievijas izcelsmes imports ar KN kodu 3904 61 00 attiecas uz attiecīgo ražojumu un pārējiem ražojumiem. Visu Krievijas izcelsmes PTFE importa apjomu novērtēšana tika veikta, pamatojoties uz sūdzībā izklāstīto metodoloģiju. Attiecībā uz pārējām valstīm nebija informācijas par to, ka ar šādu KN kodu apzīmē granulveida PTFE. |
| --- | --- |

(86)

Kopienas patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Kopienas tirgū, pieskaitot citu Kopienas ražotāju aprēķināto pārdošanas apjomu un Krievijas, ĶTR, kā arī pārējo trešo valstu importu ar KN kodu ex 3904 61 00. Ir skaidrots, ka Krievijas izcelsmes imports ar KN kodu 3904 61 00 attiecas uz attiecīgo ražojumu un pārējiem ražojumiem. Visu Krievijas izcelsmes PTFE importa apjomu novērtēšana tika veikta, pamatojoties uz sūdzībā izklāstīto metodoloģiju. Attiecībā uz pārējām valstīm nebija informācijas par to, ka ar šādu KN kodu apzīmē granulveida PTFE.

| (87) | Laikā no 2001. gada līdz IP acīmredzamais Kopienas patēriņš samazinājās no 16 185 tonnām līdz 14 725 tonnām, proti, par 9 %. Šādu patēriņa sarukumu lielā mērā izraisīja vispārējas ekonomikas lejupslīde laikā no 2002. gada. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienā (tonnās) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Laikā no 2001. gada līdz IP acīmredzamais Kopienas patēriņš samazinājās no 16 185 tonnām līdz 14 725 tonnām, proti, par 9 %. Šādu patēriņa sarukumu lielā mērā izraisīja vispārējas ekonomikas lejupslīde laikā no 2002. gada.

2001

2002

2003

IP

Patēriņš Kopienā (tonnās)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indekss (2001. = 100)

100

88

91

91

4.   Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (88) | Komisija pārbaudīja to, vai granulveida PTFE sveķu imports ar izcelsmi Krievijā un ĶTR jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(88)

Komisija pārbaudīja to, vai granulveida PTFE sveķu imports ar izcelsmi Krievijā un ĶTR jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (89) | Aprēķinātā dempinga starpība saistībā ar importu no katras attiecīgās valsts bija lielāka par minimālo robežvērtību, kā tas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un importa apjomi no katras valsts nebija nesvarīgi pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (proti, to tirgus daļas attiecīgi ir 10,8 % un 23,7 % izmeklēšanas periodā). |
| --- | --- |

(89)

Aprēķinātā dempinga starpība saistībā ar importu no katras attiecīgās valsts bija lielāka par minimālo robežvērtību, kā tas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un importa apjomi no katras valsts nebija nesvarīgi pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (proti, to tirgus daļas attiecīgi ir 10,8 % un 23,7 % izmeklēšanas periodā).

| (90) | Attiecībā uz konkurences noteikumiem izmeklēšanā konstatēja, ka granulveida PTFE sveķu imports no attiecīgajām valstīm un Kopienas ražošanas nozarē izgatavotie granulveida PTFE sveķi bija līdzīgi pēc savām fiziskajām un tehniskajām pamatīpašībām. Uz šā pamata Krievijas un ĶTR izcelsmes PTFE, no vienas puses, un Kopienā saražotais un pārdotais PTFE, no otras puses, bija aizstājami. Līdzīgi tos pārdeva Kopienā pa salīdzināmiem tirdzniecības kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Konstatēja arī, ka Krievijas un Ķīnas eksporta cenās bija līdzīga attīstība attiecīgā periodā, un tās būtiski samazina Kopienas cenas. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz konkurences noteikumiem izmeklēšanā konstatēja, ka granulveida PTFE sveķu imports no attiecīgajām valstīm un Kopienas ražošanas nozarē izgatavotie granulveida PTFE sveķi bija līdzīgi pēc savām fiziskajām un tehniskajām pamatīpašībām. Uz šā pamata Krievijas un ĶTR izcelsmes PTFE, no vienas puses, un Kopienā saražotais un pārdotais PTFE, no otras puses, bija aizstājami. Līdzīgi tos pārdeva Kopienā pa salīdzināmiem tirdzniecības kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Konstatēja arī, ka Krievijas un Ķīnas eksporta cenās bija līdzīga attīstība attiecīgā periodā, un tās būtiski samazina Kopienas cenas.

| (91) | Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka uz no Krievijas importēto PTFE, no vienas puses, un no ĶTR importēto PTFE, no otras puses, attiecās dažādi konkurences nosacījumi, un ka tādēļ Krievijas izcelsmes imports jānošķir. Šai sakarā bija apgalvots, ka importa attīstība no Krievijas samazinājās attiecīgajā periodā, turpretim Ķīnas imports pieauga. Otrkārt, bija norādīts, ka imports no Ķīnas un Krievijas galvenokārt koncentrējās vienā dalībvalstī (Itālijā). Tālab Krievijas un Ķīnas PTFE ražojumi nekonkurēja pārējās 24 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(91)

Krievijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka uz no Krievijas importēto PTFE, no vienas puses, un no ĶTR importēto PTFE, no otras puses, attiecās dažādi konkurences nosacījumi, un ka tādēļ Krievijas izcelsmes imports jānošķir. Šai sakarā bija apgalvots, ka importa attīstība no Krievijas samazinājās attiecīgajā periodā, turpretim Ķīnas imports pieauga. Otrkārt, bija norādīts, ka imports no Ķīnas un Krievijas galvenokārt koncentrējās vienā dalībvalstī (Itālijā). Tālab Krievijas un Ķīnas PTFE ražojumi nekonkurēja pārējās 24 dalībvalstīs.

| (92) | Tomēr, lai gan attīstība ir negatīva, Krievijas izcelsmes imports joprojām nav neievērojams – tas veido 23,7 % tirgus daļas no Kopienas patēriņa izmeklēšanas periodā. Bez tam no Krievijas eksportētajam PTFE bija līdzīga kvalitāte no ĶTR eksportētajam PTFE, un tas bija paredzēts līdzīgam galapatēriņam un piemērošanas jomām. Turklāt kā minēts iepriekš, bija līdzīga Krievijas un Ķīnas eksporta cenu attīstība attiecīgajā periodā, un tās būtiski samazināja Kopienas cenas. Visbeidzot jānorāda, ka pārdošana Kopienas ražošanas nozarē galvenokārt koncentrējās Itālijā un tādēļ tieši konkurēja ar Krievijas un ĶTR izcelsmes importu. Kopienas ražošanas nozarē saražoto PTFE pārdeva pa tāda paša tipa izplatīšanas kanāliem Itālijā kā Krievijas un Ķīnas PTFE. Norādīja arī, ka nebija nekādu rādītāju, ka Krievijas un Ķīnas imports Itālijā netika atkalpārdots citos Kopienas tirgos, un tādēļ konkurēja ar Kopienas ražojumiem arī ārpus Itālijas. Uz šā pamata bija jānoraida arguments, ka uz no Krievijas importēto ražojumu, no vienas puses, un no ĶTR importēto ražojumu, no otras puses, attiecās dažādi konkurences nosacījumi. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr, lai gan attīstība ir negatīva, Krievijas izcelsmes imports joprojām nav neievērojams – tas veido 23,7 % tirgus daļas no Kopienas patēriņa izmeklēšanas periodā. Bez tam no Krievijas eksportētajam PTFE bija līdzīga kvalitāte no ĶTR eksportētajam PTFE, un tas bija paredzēts līdzīgam galapatēriņam un piemērošanas jomām. Turklāt kā minēts iepriekš, bija līdzīga Krievijas un Ķīnas eksporta cenu attīstība attiecīgajā periodā, un tās būtiski samazināja Kopienas cenas. Visbeidzot jānorāda, ka pārdošana Kopienas ražošanas nozarē galvenokārt koncentrējās Itālijā un tādēļ tieši konkurēja ar Krievijas un ĶTR izcelsmes importu. Kopienas ražošanas nozarē saražoto PTFE pārdeva pa tāda paša tipa izplatīšanas kanāliem Itālijā kā Krievijas un Ķīnas PTFE. Norādīja arī, ka nebija nekādu rādītāju, ka Krievijas un Ķīnas imports Itālijā netika atkalpārdots citos Kopienas tirgos, un tādēļ konkurēja ar Kopienas ražojumiem arī ārpus Itālijas. Uz šā pamata bija jānoraida arguments, ka uz no Krievijas importēto ražojumu, no vienas puses, un no ĶTR importēto ražojumu, no otras puses, attiecās dažādi konkurences nosacījumi.

| (93) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un ka attiecīgo valstu imports jāpārbauda kopā. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un ka attiecīgo valstu imports jāpārbauda kopā.

5.   Imports no attiecīgajām valstīm

5.1.   Attiecīgo importu apjoms un tirgus daļa

| (94) | Lai gan attiecīgā produkta imports no Krievijas un ĶTR Kopienā IP samazinājās no 6 281 tonnām 2001. gadā līdz 4 838 tonnām 2002. gadā, kopš 2002. gada tas ir palielinājies un sasniedzis 5 079 tonnas. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Krievijas un ĶTR (tonnās) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Lai gan attiecīgā produkta imports no Krievijas un ĶTR Kopienā IP samazinājās no 6 281 tonnām 2001. gadā līdz 4 838 tonnām 2002. gadā, kopš 2002. gada tas ir palielinājies un sasniedzis 5 079 tonnas.

2001

2002

2003

IP

Imports no Krievijas un ĶTR (tonnās)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indekss (2001. = 100)

100

77

81

81

| (95) | Atbilstošā tirgus daļa saruka no 38,8 % 2001. gadā līdz 34,5 % IP, taču veidoja ļoti ievērojamu daļu. Ir norādīts, ka tirgus daļa liecina par pastāvīgu pakāpenisku pieaugumu kopš 2002. gada, proti, no 33,8 % līdz 34,5 % IP. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas un ĶTR importa tirgus daļa | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Atbilstošā tirgus daļa saruka no 38,8 % 2001. gadā līdz 34,5 % IP, taču veidoja ļoti ievērojamu daļu. Ir norādīts, ka tirgus daļa liecina par pastāvīgu pakāpenisku pieaugumu kopš 2002. gada, proti, no 33,8 % līdz 34,5 % IP.

2001

2002

2003

IP

Krievijas un ĶTR importa tirgus daļa

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Cenas

| (96) | Attiecīgā importa vidējā cena ir ievērojami samazinājusies. Taču tā samazinājās 2001. gadā no EUR 7 236 par tonnu izmeklēšanas periodā, proti, tas ir sarukums par 43 % attiecīgajā periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krievijas un ĶTR importa vidējā cena (EUR/tonnās) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Attiecīgā importa vidējā cena ir ievērojami samazinājusies. Taču tā samazinājās 2001. gadā no EUR 7 236 par tonnu izmeklēšanas periodā, proti, tas ir sarukums par 43 % attiecīgajā periodā.

2001

2002

2003

IP

Krievijas un ĶTR importa vidējā cena (EUR/tonnās)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indekss (2001. = 100)

100

83

63

57

5.3.   Cenu samazinājums

| (97) | Lai izanalizētu pārlieku lielo cenu samazinājumu, atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražojumu tipu vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām eksporta cenām attiecīgajam importam. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitītas atlaides. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja, ņemot vērā ražotāja cenas. Attiecīgā importa cenas bija CIF cenas ar atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

(97)

Lai izanalizētu pārlieku lielo cenu samazinājumu, atlasīto Kopienas ražošanas nozares ražojumu tipu vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pasūtītājiem Kopienas tirgū tika salīdzinātas ar atbilstošajām vidējām svērtajām eksporta cenām attiecīgajam importam. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitītas atlaides. Kopienas ražošanas nozares cenas koriģēja, ņemot vērā ražotāja cenas. Attiecīgā importa cenas bija CIF cenas ar atbilstošu pielāgojumu attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām.

| (98) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares saražoto ražojumu kvalitāte parasti ir labāka nekā līdzīga ražojuma kvalitāte, kuru importē no ĶTR un Krievijas. Pamatojoties uz izmeklēšanā gūtajiem pierādījumiem, provizoriski uzskatīja, ka korekcija bija pamatota attiecībā uz kvalitātes atšķirībām, kuras galvenokārt bija sliktāku materiāla fizisko īpašību un nekonsekvences dēļ, proti, daļiņu izmēra būtisku atšķirību vienā ražojumā, kā arī piemaisījumu dēļ. Krievijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja, ka rezultātā saražoto un eksportēto PTFE var izmantot tikai pēc tālākas apstrādes, kas nozīmē papildu izmaksas. Tomēr neviena no ieinteresētajām pusēm nevarēja ne precīzi nosaukt skaitļos šo kvalitātes atšķirību tirgus vērtību, ne arī importētā PTFE apstrādes izmaksas. Virkne pušu lēsa, ka korekcijas veido 30 %, pamatojoties uz atšķirīgās kvalitātes iespējamo cenu starpību. Šis aprēķins atbilst Krievijas ražotāju eksportētāju izdarītajam aprēķinam. Uz šāda pamata un, ņemot vērā, ka šai sakarā nebija pieejama cita uzticama informācija, provizoriski pieskaitīja 30 % lielu korekciju abu valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF cenām līdz Kopienas robežai. Tika paziņots, ka notiks tālāka izmeklēšana šai jautājumā, lai izdarītu galīgus secinājumus. |
| --- | --- |

(98)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares saražoto ražojumu kvalitāte parasti ir labāka nekā līdzīga ražojuma kvalitāte, kuru importē no ĶTR un Krievijas. Pamatojoties uz izmeklēšanā gūtajiem pierādījumiem, provizoriski uzskatīja, ka korekcija bija pamatota attiecībā uz kvalitātes atšķirībām, kuras galvenokārt bija sliktāku materiāla fizisko īpašību un nekonsekvences dēļ, proti, daļiņu izmēra būtisku atšķirību vienā ražojumā, kā arī piemaisījumu dēļ. Krievijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja, ka rezultātā saražoto un eksportēto PTFE var izmantot tikai pēc tālākas apstrādes, kas nozīmē papildu izmaksas. Tomēr neviena no ieinteresētajām pusēm nevarēja ne precīzi nosaukt skaitļos šo kvalitātes atšķirību tirgus vērtību, ne arī importētā PTFE apstrādes izmaksas. Virkne pušu lēsa, ka korekcijas veido 30 %, pamatojoties uz atšķirīgās kvalitātes iespējamo cenu starpību. Šis aprēķins atbilst Krievijas ražotāju eksportētāju izdarītajam aprēķinam. Uz šāda pamata un, ņemot vērā, ka šai sakarā nebija pieejama cita uzticama informācija, provizoriski pieskaitīja 30 % lielu korekciju abu valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, CIF cenām līdz Kopienas robežai. Tika paziņots, ka notiks tālāka izmeklēšana šai jautājumā, lai izdarītu galīgus secinājumus.

| (99) | Salīdzinājums liecināja, ka IP ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgos ražojumus Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; cenu starpība bija attiecīgi no 24 % līdz 17 %, izsakot procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(99)

Salīdzinājums liecināja, ka IP ĶTR un Krievijas izcelsmes attiecīgos ražojumus Kopienā pārdeva par cenām, kuras bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; cenu starpība bija attiecīgi no 24 % līdz 17 %, izsakot procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām.

6.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (100) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2001. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar nozares stāvokli no 2001. gada līdz IP.

6.1.   Ražošana, jauda un tās izmantojums

| (101) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms no 2001. gada līdz IP pieauga par 8 % jeb no 6 798 līdz 7 326 tonnām. Lai gan šai pašā periodā samazinājās Kopienas patēriņš, jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina pārdošanas cenas sakarā ar importu par dempinga cenām, lai spētu konkurēt ar attiecīgo importu. Tas izraisīja ražošanas pieaugumu, lai segtu pieaugošo tās ražojumu pieprasījumu. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonnās) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms no 2001. gada līdz IP pieauga par 8 % jeb no 6 798 līdz 7 326 tonnām. Lai gan šai pašā periodā samazinājās Kopienas patēriņš, jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina pārdošanas cenas sakarā ar importu par dempinga cenām, lai spētu konkurēt ar attiecīgo importu. Tas izraisīja ražošanas pieaugumu, lai segtu pieaugošo tās ražojumu pieprasījumu.

2001

2002

2003

IP

Produkcija (tonnās)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indekss (2001. = 100)

100

87

104

108

| (102) | Attiecīgajā periodā ražošanas jauda nedaudz palielinājās – par 8 %. Tajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums palika stabils – 80 %. Jaudas izmantojuma lejupslīde periodā no 2001. līdz 2002. gadam ir šai periodā sarukušā patēriņa un vispārīgās ekonomiskās lejupslīdes sekas. Tādēļ, kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina cenas, tā palielinot tās pārdošanu, lai spētu konkurēt ar attiecīgo valstu importu, kura cenas 2004. gadā samazinājās gandrīz par 40 % (skatīt iepriekš 96. apsvērumu). Taču Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums uzlabojās, turpretim ievērojami pasliktinājās rentabilitāte (skatīt turpmāk 110. apsvērumu). | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Attiecīgajā periodā ražošanas jauda nedaudz palielinājās – par 8 %. Tajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums palika stabils – 80 %. Jaudas izmantojuma lejupslīde periodā no 2001. līdz 2002. gadam ir šai periodā sarukušā patēriņa un vispārīgās ekonomiskās lejupslīdes sekas. Tādēļ, kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina cenas, tā palielinot tās pārdošanu, lai spētu konkurēt ar attiecīgo valstu importu, kura cenas 2004. gadā samazinājās gandrīz par 40 % (skatīt iepriekš 96. apsvērumu). Taču Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums uzlabojās, turpretim ievērojami pasliktinājās rentabilitāte (skatīt turpmāk 110. apsvērumu).

2001

2002

2003

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indekss (2001. = 100)

100

107

107

108

Ražošanas jaudas izmantojums

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (103) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Eiropas Kopienā palielinājās par 15 %, no 4 223 tonnām 2001. gadā līdz 4 845 tonnām IP. Šāda attīstība jāaplūko, ņemot vērā faktu, ka Kopienas ražošanas nozarei, saskaroties ar Krievijas un ĶTR izcelsmes importu par zemām cenām, bija iespēja saglabāt tās pārdošanas cenas uz tās pārdošanas apjoma un tirgus daļas negatīvas attīstības rēķina vai arī samazināt cenas, lai pēc iespējas saglabātu apjomradītus ietaupījumus. Visi Kopienas ražotāji samazināja cenas no 2001. gada, cenšoties saglabāt vai pat palielināt savus pārdošanas apjomus, lai sasniegtu ražošanas kritisko masu, kas vajadzīga nemainīgo izmaksu segšanai. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana EK (tonnās) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Eiropas Kopienā palielinājās par 15 %, no 4 223 tonnām 2001. gadā līdz 4 845 tonnām IP. Šāda attīstība jāaplūko, ņemot vērā faktu, ka Kopienas ražošanas nozarei, saskaroties ar Krievijas un ĶTR izcelsmes importu par zemām cenām, bija iespēja saglabāt tās pārdošanas cenas uz tās pārdošanas apjoma un tirgus daļas negatīvas attīstības rēķina vai arī samazināt cenas, lai pēc iespējas saglabātu apjomradītus ietaupījumus. Visi Kopienas ražotāji samazināja cenas no 2001. gada, cenšoties saglabāt vai pat palielināt savus pārdošanas apjomus, lai sasniegtu ražošanas kritisko masu, kas vajadzīga nemainīgo izmaksu segšanai.

2001

2002

2003

IP

Pārdošana EK (tonnās)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indekss (2001. = 100)

100

96

107

115

| (104) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa apjoma ziņā palielinājās no 26,1 % 2001. gadā līdz 32,9 % IP. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK tirgus daļa | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa apjoma ziņā palielinājās no 26,1 % 2001. gadā līdz 32,9 % IP.

2001

2002

2003

IP

EK tirgus daļa

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Krājumi

| (105) | Ir norādīts, ka Kopienas ražošanas nozares krājumu līmeņi nedaudz saruka attiecīgajā periodā, tomēr kopumā tos uzskata par stabiliem. Tas atbilst Kopienas ražošanas nozares politikai, kas paredz, ka tiek saglabāti minimāli krājumu līmeņi. Tādēļ konstatēja, ka krājumu līmenis nav būtisks Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējuma rādītājs. Tāpat norādīja, ka šai ražošanas nozarē krājumi bija tādos līmeņos, kurus uzskata par normāliem. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Ir norādīts, ka Kopienas ražošanas nozares krājumu līmeņi nedaudz saruka attiecīgajā periodā, tomēr kopumā tos uzskata par stabiliem. Tas atbilst Kopienas ražošanas nozares politikai, kas paredz, ka tiek saglabāti minimāli krājumu līmeņi. Tādēļ konstatēja, ka krājumu līmenis nav būtisks Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtējuma rādītājs. Tāpat norādīja, ka šai ražošanas nozarē krājumi bija tādos līmeņos, kurus uzskata par normāliem.

2001

2002

2003

IP

Krājumi (tonnās)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indekss (2001. = 100)

100

87

110

93

6.4.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas vietējā tirgū

| (106) | Vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas par tonnu ir ievērojami noslīdējušas periodā no 2001. gada līdz IP, proti, par 22 %. Šāda pastāvīga cenu lejupslīde attiecīgajā periodā ir galvenais faktors lietas novērtējumā. Ir norādīts, ka Krievijas un Ķīnas importa cenas samazināšanās bija pat būtiski lielāka, nekā cenas samazināšanās Kopienas ražošanas nozarē. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnās) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas par tonnu ir ievērojami noslīdējušas periodā no 2001. gada līdz IP, proti, par 22 %. Šāda pastāvīga cenu lejupslīde attiecīgajā periodā ir galvenais faktors lietas novērtējumā. Ir norādīts, ka Krievijas un Ķīnas importa cenas samazināšanās bija pat būtiski lielāka, nekā cenas samazināšanās Kopienas ražošanas nozarē.

2001

2002

2003

IP

Vidējā pārdošanas cena (EUR/tonnās)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indekss (2001. = 100)

100

96

80

78

6.5.   Pieaugums

| (107) | Kamēr no 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %, turpretī Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 6,8 procentu punktiem no 26,1 % 2001. gadā līdz 32,9 % IP. |
| --- | --- |

(107)

Kamēr no 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 9 %, turpretī Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 6,8 procentu punktiem no 26,1 % 2001. gadā līdz 32,9 % IP.

6.6.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (108) | 2001. gada laikā, kad tika gūta nozīmīga peļņa no ieguldītā kapitāla, Kopienas ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus, proti, ieguldīja EUR 8,3 miljonus. Straujš ieguldījumu sarukums bija pēc 2001. gada un tālāk tas samazinājās no EUR 4,7 miljoniem 2002. gadā līdz EUR 3,4 miljoniem izmeklēšanas periodā. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

2001. gada laikā, kad tika gūta nozīmīga peļņa no ieguldītā kapitāla, Kopienas ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus, proti, ieguldīja EUR 8,3 miljonus. Straujš ieguldījumu sarukums bija pēc 2001. gada un tālāk tas samazinājās no EUR 4,7 miljoniem 2002. gadā līdz EUR 3,4 miljoniem izmeklēšanas periodā.

2001

2002

2003

IP

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indekss (2001. = 100)

100

57

46

41

| (109) | Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu jāatzīmē, ka visi kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, piedalās lielākās grupās, un tos finansē, izmantojot grupas iekšējās skaidras naudas uzkrājumu sistēmas. Tādēļ, kamēr neviens uzņēmums nav ziņojis par jebkādām grūtībām piesaistīt kapitālu savām darbībām attiecīgajā periodā, neuzskata, ka šis rādītājs labi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu jāatzīmē, ka visi kopienas ražotāji, kuri sadarbojās, piedalās lielākās grupās, un tos finansē, izmantojot grupas iekšējās skaidras naudas uzkrājumu sistēmas. Tādēļ, kamēr neviens uzņēmums nav ziņojis par jebkādām grūtībām piesaistīt kapitālu savām darbībām attiecīgajā periodā, neuzskata, ka šis rādītājs labi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

6.7.   Rentabilitāte, peļņa no ieguldītā kapitāla un naudas plūsma

| (110) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju rentabilitāte ievērojami samazinājās no 9,3 % 2001. gadā līdz 0,1 % IP. Attiecībā uz rentabilitāti konstatētā negatīvā attīstība līdzīgi tika novērota arī attiecībā uz peļņu no ieguldītā kapitāla. Šāda lejupvērsta rentabilitātes un peļņas no ieguldītā kapitāla attīstība būtu sliktāka, ja Kopienas ražošanas nozare būtu saglabājusi savas cenas, šādā gadījumā zaudējot tirgus daļu un pārdošanas apjomu, un piedzīvojot sekojošu apjomradīto ietaupījumu sarukumu. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Peļņa no ieguldītā kapitāla | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju rentabilitāte ievērojami samazinājās no 9,3 % 2001. gadā līdz 0,1 % IP. Attiecībā uz rentabilitāti konstatētā negatīvā attīstība līdzīgi tika novērota arī attiecībā uz peļņu no ieguldītā kapitāla. Šāda lejupvērsta rentabilitātes un peļņas no ieguldītā kapitāla attīstība būtu sliktāka, ja Kopienas ražošanas nozare būtu saglabājusi savas cenas, šādā gadījumā zaudējot tirgus daļu un pārdošanas apjomu, un piedzīvojot sekojošu apjomradīto ietaupījumu sarukumu.

2001

2002

2003

IP

Rentabilitāte

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Peļņa no ieguldītā kapitāla

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Naudas plūsma, ko radīja līdzīgs ražojums, ievērojami samazinājās no EUR 10 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 4,2 miljoniem IP, proti, par 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Naudas plūsma, ko radīja līdzīgs ražojums, ievērojami samazinājās no EUR 10 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 4,2 miljoniem IP, proti, par 58 %.

2001

2002

2003

IP

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indekss (2001. = 100)

100

67

13

42

6.8.   Nodarbinātība un ražīgums

| (112) | Nodarbinātība periodā no 2001. gada līdz IP samazinājās par 10 %. Ražīgums palielinājās periodā no 2001. gada līdz IP par 17 % sakarā ar svarīgiem īstenotajiem pasākumiem, lai izlabotu rentabilitāti, piemēram, samazinot personālsastāvu un novēršot ražošanas apgrūtinājumus. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Produktivitāte uz darbinieku (tonnas/darbinieks) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Nodarbinātība periodā no 2001. gada līdz IP samazinājās par 10 %. Ražīgums palielinājās periodā no 2001. gada līdz IP par 17 % sakarā ar svarīgiem īstenotajiem pasākumiem, lai izlabotu rentabilitāti, piemēram, samazinot personālsastāvu un novēršot ražošanas apgrūtinājumus.

2001

2002

2003

IP

Nodarbinātība

123

111

117

111

Indekss (2001. = 100)

100

90

95

90

Produktivitāte uz darbinieku (tonnas/darbinieks)

55

53

61

66

Indekss (2001. = 100)

100

96

110

119

6.9.   Algas

| (113) | Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas palielinājās par 6 %, no EUR 6,2 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 6,5 miljoniem IP. Šāda attīstība gandrīz atbilst dzīves dārdzības pieaugumam. Sakarā ar nodarbināto personu skaita samazināšanos vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto faktiski pieauga par 17 % – no EUR 50 239 līdz EUR 58 842. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indekss (2001. = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas palielinājās par 6 %, no EUR 6,2 miljoniem 2001. gadā līdz EUR 6,5 miljoniem IP. Šāda attīstība gandrīz atbilst dzīves dārdzības pieaugumam. Sakarā ar nodarbināto personu skaita samazināšanos vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto faktiski pieauga par 17 % – no EUR 50 239 līdz EUR 58 842.

2001

2002

2003

IP

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indekss (2001. = 100)

100

111

115

117

6.10.   Dempinga starpības lielums

| (114) | Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenu, faktisko dempinga starpības ietekmi, kas arī ir ievērojama, nevar uzskatīt par niecīgu. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenu, faktisko dempinga starpības ietekmi, kas arī ir ievērojama, nevar uzskatīt par niecīgu.

6.11.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (115) | Kopienas ražošanas nozarei nebija jāatgūstas no kaitējumu radošā dempinga līdzšinējās ietekmes. |
| --- | --- |

(115)

Kopienas ražošanas nozarei nebija jāatgūstas no kaitējumu radošā dempinga līdzšinējās ietekmes.

7.   Secinājums par kaitējumu

| (116) | Lai gan Krievijas un ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa par dempinga cenām apjoms samazinājās no 6 281 tonnām līdz 5 079 tonnām no 2001. gada līdz IP, tas noturējās nemainīgi augstā līmenī visā attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa saruka no 38,8 % 2001. gadā līdz 34,5 % IP, taču joprojām bija ļoti ievērojama. Vidējās cenas importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā pazeminājās par 43 % un bija visnotaļ zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tās ievērojami pārspējot par 17,4 % Krievijai un par 24,5 % Ķīnai IP. |
| --- | --- |

(116)

Lai gan Krievijas un ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa par dempinga cenām apjoms samazinājās no 6 281 tonnām līdz 5 079 tonnām no 2001. gada līdz IP, tas noturējās nemainīgi augstā līmenī visā attiecīgajā periodā. Atbilstošā tirgus daļa saruka no 38,8 % 2001. gadā līdz 34,5 % IP, taču joprojām bija ļoti ievērojama. Vidējās cenas importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā pazeminājās par 43 % un bija visnotaļ zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, tās ievērojami pārspējot par 17,4 % Krievijai un par 24,5 % Ķīnai IP.

| (117) | Iepriekš izklāstītajā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pārbaudē redzams, ka laikā no 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares stāvoklis kopumā pasliktinājās. Lai gan tirgus daļā un pārdošanas apjomā novērojama pozitīva attīstība, tas neuzlabo kopējo negatīvo stāvokli. Tāpēc galvenie rādītāji par kaitējumu, piemēram, pārdošanas vērtība, rentabilitāte, ieguldījumi, peļņa no ieguldītā kapitāla, spēja piesaistīt kapitālu, naudas plūsma un nodarbinātība liecināja par negatīvu attīstību attiecīgajā periodā. Kā skaidrots iepriekš 101., 102. un 103. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares produkcijas, pārdošanas apjoma, kā arī tirgus daļas pieaugums tika pētīts saistībā ar ievērojamu cenas lejupslīdi Kopienā un Kopienas ražošanas nozares tā rezultātā pieņemto lēmumu samazināt pārdošanas cenas, lai tā saglabātu vai palielinātu pārdošanas apjomu un sasniegtu ražošanas apjoma kritisko masu, kas vajadzīga, lai segtu nemainīgās izmaksas. Tas būtiski ietekmēja Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, kas ievērojami samazinājās no 9,3 % 2001. gadā līdz 0,1 % IP, un tā cieta ievērojamus zaudējumus 2003. gadā (– 3,2 %). Turpmāk jānorāda, ka patēriņš pieauga tikai no 2001. gada līdz 2002. gadam, taču palika stabils no 2002. gadam līdz IP vai pat nedaudz pieauga. Tādēļ secina, ka Kopienas ražošanas nozare varēja vismaz daļēji izmantot šo nelielo patēriņa pieaugumu, palielinot savu pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(117)

Iepriekš izklāstītajā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pārbaudē redzams, ka laikā no 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares stāvoklis kopumā pasliktinājās. Lai gan tirgus daļā un pārdošanas apjomā novērojama pozitīva attīstība, tas neuzlabo kopējo negatīvo stāvokli. Tāpēc galvenie rādītāji par kaitējumu, piemēram, pārdošanas vērtība, rentabilitāte, ieguldījumi, peļņa no ieguldītā kapitāla, spēja piesaistīt kapitālu, naudas plūsma un nodarbinātība liecināja par negatīvu attīstību attiecīgajā periodā. Kā skaidrots iepriekš 101., 102. un 103. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares produkcijas, pārdošanas apjoma, kā arī tirgus daļas pieaugums tika pētīts saistībā ar ievērojamu cenas lejupslīdi Kopienā un Kopienas ražošanas nozares tā rezultātā pieņemto lēmumu samazināt pārdošanas cenas, lai tā saglabātu vai palielinātu pārdošanas apjomu un sasniegtu ražošanas apjoma kritisko masu, kas vajadzīga, lai segtu nemainīgās izmaksas. Tas būtiski ietekmēja Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, kas ievērojami samazinājās no 9,3 % 2001. gadā līdz 0,1 % IP, un tā cieta ievērojamus zaudējumus 2003. gadā (– 3,2 %). Turpmāk jānorāda, ka patēriņš pieauga tikai no 2001. gada līdz 2002. gadam, taču palika stabils no 2002. gadam līdz IP vai pat nedaudz pieauga. Tādēļ secina, ka Kopienas ražošanas nozare varēja vismaz daļēji izmantot šo nelielo patēriņa pieaugumu, palielinot savu pārdošanas apjomu.

| (118) | Kā turklāt skaidrots 105. apsvērumā, krājumu apjomu nelielais pieaugums netika uzskatīts par būtisku faktoru, jo tas atbilda Kopienas ražošanas politikai, lai saglabātu minimālus krājuma līmeņus. |
| --- | --- |

(118)

Kā turklāt skaidrots 105. apsvērumā, krājumu apjomu nelielais pieaugums netika uzskatīts par būtisku faktoru, jo tas atbilda Kopienas ražošanas politikai, lai saglabātu minimālus krājuma līmeņus.

| (119) | Šāds rentabilitātes sarukums sakrita ar strauju cenu pazemināšanos. Ražošanas nozare noteiktā apjomā kompensēja cenu pazemināšanos, palielinot ražošanu un pārdošanu, kā rezultātā palielinājās tirgus daļa. Šī pozitīvā ietekme nenovērsa strauju Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos. Tādēļ secināja, ka kaitējuma rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoms un tirgus daļa, pozitīvā attīstība neatsvēra vispārējo Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, jo fakts palika nemainīgs – Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis tiešām bija kritisks. Tādēļ pārdošanas apjoma un tirgus daļas pieaugums netika uzskatīts par izšķirošu, lai novērtētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(119)

Šāds rentabilitātes sarukums sakrita ar strauju cenu pazemināšanos. Ražošanas nozare noteiktā apjomā kompensēja cenu pazemināšanos, palielinot ražošanu un pārdošanu, kā rezultātā palielinājās tirgus daļa. Šī pozitīvā ietekme nenovērsa strauju Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos. Tādēļ secināja, ka kaitējuma rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoms un tirgus daļa, pozitīvā attīstība neatsvēra vispārējo Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, jo fakts palika nemainīgs – Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis tiešām bija kritisks. Tādēļ pārdošanas apjoma un tirgus daļas pieaugums netika uzskatīts par izšķirošu, lai novērtētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (120) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (121) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir Krievijā un ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei ir radījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir Krievijā un ĶTR, Kopienas ražošanas nozarei ir radījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus Kopienas ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām sekas

| (122) | Ir norādīts, ka, lai gan Krievijas un Ķīnas imports kopumā samazinājās no 2001. gada līdz IP, kopš 2002. gada tas uzrādījis pieaugošu attīstību. Taču no 2001. gada līdz 2002. gadam imports samazinājās no 6 281 līdz 4 838 tonnām. No 2002. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa apjoms no Krievijas un ĶTR Kopienā pieauga no 4 838 līdz 5 079 tonnām. Tā atbilstošā tirgus daļa Kopienā palielinājās no 33,8 % 2002. gadā līdz 34,5 % IP. |
| --- | --- |

(122)

Ir norādīts, ka, lai gan Krievijas un Ķīnas imports kopumā samazinājās no 2001. gada līdz IP, kopš 2002. gada tas uzrādījis pieaugošu attīstību. Taču no 2001. gada līdz 2002. gadam imports samazinājās no 6 281 līdz 4 838 tonnām. No 2002. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa apjoms no Krievijas un ĶTR Kopienā pieauga no 4 838 līdz 5 079 tonnām. Tā atbilstošā tirgus daļa Kopienā palielinājās no 33,8 % 2002. gadā līdz 34,5 % IP.

| (123) | Svarīgāk ir tas, ka importētā apjoma (kas joprojām palika ļoti augstā līmenī un saglabāja lielāku tirgus daļu, nekā Kopienas ražošanas nozare) vispārējais samazinājums notika kopā ar ievērojamu importa cenu pazemināšanos. Būtībā importa cenas krita. Tas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā. Jo īpaši šādu pasliktināšanos konstatē pārdošanas cenām, rentabilitātei, peļņai no kapitāla ieguldījuma, naudas plūsmā un nodarbinātībā. Kā jau minēts iepriekš, Krievijas un ĶTR izcelsmes imports ievērojami pazemināja Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas ar samazinājuma starpību no 17,4 % līdz 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Svarīgāk ir tas, ka importētā apjoma (kas joprojām palika ļoti augstā līmenī un saglabāja lielāku tirgus daļu, nekā Kopienas ražošanas nozare) vispārējais samazinājums notika kopā ar ievērojamu importa cenu pazemināšanos. Būtībā importa cenas krita. Tas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā. Jo īpaši šādu pasliktināšanos konstatē pārdošanas cenām, rentabilitātei, peļņai no kapitāla ieguldījuma, naudas plūsmā un nodarbinātībā. Kā jau minēts iepriekš, Krievijas un ĶTR izcelsmes imports ievērojami pazemināja Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas ar samazinājuma starpību no 17,4 % līdz 24,5 %.

| (124) | Analizējot ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām, tika konstatēts, ka svarīgs konkurences elements ir cena. Turklāt pat tad, ja ņem vērā kvalitātes atšķirības, cenas, ko izraisīja imports par dempinga cenām, bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kā arī citu trešo valstu eksportētāju cenām. |
| --- | --- |

(124)

Analizējot ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām, tika konstatēts, ka svarīgs konkurences elements ir cena. Turklāt pat tad, ja ņem vērā kvalitātes atšķirības, cenas, ko izraisīja imports par dempinga cenām, bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kā arī citu trešo valstu eksportētāju cenām.

| (125) | Viens no Kopienas ražotājiem apstiprināja, ka gadījumā ar tā saucamajām “modificētajām” kvalitātēm, kuras neražo Krievijas un Ķīnas eksportētāji, nebija kaitējuma stāvokļa, kā to apliecināja pozitīva rentabilitātes attīstība. Tomēr šādā tirgus stāvoklī, kad tas pats ražotājs saskārās ar konkurenci, ko izraisīja Krievijas un ĶTR imports par dempinga cenām, viņa finanšu situācija bija ļoti negatīva. |
| --- | --- |

(125)

Viens no Kopienas ražotājiem apstiprināja, ka gadījumā ar tā saucamajām “modificētajām” kvalitātēm, kuras neražo Krievijas un Ķīnas eksportētāji, nebija kaitējuma stāvokļa, kā to apliecināja pozitīva rentabilitātes attīstība. Tomēr šādā tirgus stāvoklī, kad tas pats ražotājs saskārās ar konkurenci, ko izraisīja Krievijas un ĶTR imports par dempinga cenām, viņa finanšu situācija bija ļoti negatīva.

| (126) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka spiedienam, ko radīja attiecīgais imports, kas no 2002. gada būtiski palielināja apjomu un tirgus daļu un kas tika veikts par zemām dempinga cenām, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(126)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka spiedienam, ko radīja attiecīgais imports, kas no 2002. gada būtiski palielināja apjomu un tirgus daļu un kas tika veikts par zemām dempinga cenām, bija noteicošā nozīme, izraisot Kopienas ražošanas finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

3.   Citu faktoru izraisītās sekas

3.1.   Patēriņa mērīšana

| (127) | Lai gan 2001.–2002. gadā Kopienas patēriņš samazinājās par 12 %, pēc tam līdz IP tas saglabājās stabils 2002. gada līmenī un pat nedaudz palielinājās. Tomēr šis patēriņa kritums neatbilst Kopienas kopējās tirgus vērtības samazinājumam – par 39 % šajā pašā periodā, proti, tā samazinājās būtiski vairāk nekā patēriņš. Šis ievērojamais tirgus vērtības kritums skaidrojams ar būtisku attiecīgā importa cenu samazināšanos, kas Kopienas ražošanas nozarei bija jāņem vērā, lai saglabātu savu tirgus daļu un jaudas izmantojumu. Tika atzīmēts, ka vispārējais Kopienas patēriņa kritums nebija šķērslis Kopienas ražošanas nozarei, lai kāpinātu pārdošanas apjomu (par 15 % attiecīgajā periodā), tomēr vienlaikus ar pārdošanas apjoma kāpumu notika ievērojams pārdošanas vērtības kritums, kas radīja Kopienas ražošanas nozarei lielus finansiālus zaudējumus. Tas liecina, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais materiālais kaitējums drīzāk ir pārdošanas vērtības nekā patēriņa krituma sekas. |
| --- | --- |

(127)

Lai gan 2001.–2002. gadā Kopienas patēriņš samazinājās par 12 %, pēc tam līdz IP tas saglabājās stabils 2002. gada līmenī un pat nedaudz palielinājās. Tomēr šis patēriņa kritums neatbilst Kopienas kopējās tirgus vērtības samazinājumam – par 39 % šajā pašā periodā, proti, tā samazinājās būtiski vairāk nekā patēriņš. Šis ievērojamais tirgus vērtības kritums skaidrojams ar būtisku attiecīgā importa cenu samazināšanos, kas Kopienas ražošanas nozarei bija jāņem vērā, lai saglabātu savu tirgus daļu un jaudas izmantojumu. Tika atzīmēts, ka vispārējais Kopienas patēriņa kritums nebija šķērslis Kopienas ražošanas nozarei, lai kāpinātu pārdošanas apjomu (par 15 % attiecīgajā periodā), tomēr vienlaikus ar pārdošanas apjoma kāpumu notika ievērojams pārdošanas vērtības kritums, kas radīja Kopienas ražošanas nozarei lielus finansiālus zaudējumus. Tas liecina, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais materiālais kaitējums drīzāk ir pārdošanas vērtības nekā patēriņa krituma sekas.

| (128) | Kā minēts 87. apsvērumā, Kopienas patēriņa krituma iemesls bija vispārējā ekonomiskā lejupslīde pasaulē. Šajā ziņā jāatzīmē, ka PTFE tirgus ir ciklisks un ļoti atkarīgs no pasaules ekonomiskās attīstības. Šī saikne arī izskaidro patēriņa kritumu, neraugoties uz pārdošanas cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(128)

Kā minēts 87. apsvērumā, Kopienas patēriņa krituma iemesls bija vispārējā ekonomiskā lejupslīde pasaulē. Šajā ziņā jāatzīmē, ka PTFE tirgus ir ciklisks un ļoti atkarīgs no pasaules ekonomiskās attīstības. Šī saikne arī izskaidro patēriņa kritumu, neraugoties uz pārdošanas cenu samazinājumu.

| (129) | Jāatzīmē arī, ka importa cenas krita ievērojami vairāk nekā Kopienas patēriņš šajā pašā periodā. Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 9 %, savukārt importa cenas – par 43 %. Importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā, un bez tam tās bija pakļautas ievērojamam dempingam IP. Ņemot vērā šo lielo un pastāvīgo cenu samazinājumu un salīdzinoši stabilo patēriņu, kas samazinājās tikai 2001.– 2002. gadā, secināja, ka būtisku kaitējumu drīzāk ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm (kas savukārt spieda Kopienas ražošanas nozari pazemināt pārdošanas cenas) nevis patēriņa kritums. |
| --- | --- |

(129)

Jāatzīmē arī, ka importa cenas krita ievērojami vairāk nekā Kopienas patēriņš šajā pašā periodā. Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 9 %, savukārt importa cenas – par 43 %. Importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā, un bez tam tās bija pakļautas ievērojamam dempingam IP. Ņemot vērā šo lielo un pastāvīgo cenu samazinājumu un salīdzinoši stabilo patēriņu, kas samazinājās tikai 2001.– 2002. gadā, secināja, ka būtisku kaitējumu drīzāk ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm (kas savukārt spieda Kopienas ražošanas nozari pazemināt pārdošanas cenas) nevis patēriņa kritums.

3.2.   Imports ar izcelsmi trešās valstīs, izņemot Krieviju un ĶTR

| (130) | Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums veido vienīgi daļu no KN koda 3904 61 00. Tomēr, kamēr nekāda informācija neliecina, ka imports, uz ko attiecas šī KN pozīcija, ir citi ražojumi nevis granulveida PTFE, pieņem, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja apkopotie importa rādītāji visai KN pozīcijai attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Citu trešo valstu (izņemot Krieviju un ĶTR) izcelsmes imports nedaudz samazinājās – no 4 270 tonnām 2001. gadā līdz 3 699 tonnām IP. Tādējādi kopumā to tirgus daļa samazinājās no 26,4 % 2001. gadā līdz 25,1 % IP. Galvenās atsevišķās valstis, kuras eksportē attiecīgo ražojumu Kopienā, ir Japāna un Amerikas Savienotās Valstis (ASV). ASV paaugstināja savu tirgus daļu no 13 % 2001. gadā līdz 23 % IP, turpretī Japānas tirgus daļa šajā pašā periodā samazinājās no 15 % līdz 11 %. |
| --- | --- |

(130)

Jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums veido vienīgi daļu no KN koda 3904 61 00. Tomēr, kamēr nekāda informācija neliecina, ka imports, uz ko attiecas šī KN pozīcija, ir citi ražojumi nevis granulveida PTFE, pieņem, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja apkopotie importa rādītāji visai KN pozīcijai attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Citu trešo valstu (izņemot Krieviju un ĶTR) izcelsmes imports nedaudz samazinājās – no 4 270 tonnām 2001. gadā līdz 3 699 tonnām IP. Tādējādi kopumā to tirgus daļa samazinājās no 26,4 % 2001. gadā līdz 25,1 % IP. Galvenās atsevišķās valstis, kuras eksportē attiecīgo ražojumu Kopienā, ir Japāna un Amerikas Savienotās Valstis (ASV). ASV paaugstināja savu tirgus daļu no 13 % 2001. gadā līdz 23 % IP, turpretī Japānas tirgus daļa šajā pašā periodā samazinājās no 15 % līdz 11 %.

| (131) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem vidējā cena importam, kura izcelsme ir valstīs, kas nav Krievija un ĶTR, no 2001. gada līdz IP faktiski nemainījās vai nedaudz samazinājās. Visā šajā periodā cenas importam no citām valstīm bija gandrīz par 50 % augstākas nekā cenas importam no Krievijas un ĶTR. Tās arī bija augstākas nekā cenas, kuras prasīja Kopienas ražošanas nozare. Tādējādi imports no citām trešām valstīm neradīja tik lielu konkurences spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari kā imports no Krievijas un ĶTR. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem vidējā cena importam, kura izcelsme ir valstīs, kas nav Krievija un ĶTR, no 2001. gada līdz IP faktiski nemainījās vai nedaudz samazinājās. Visā šajā periodā cenas importam no citām valstīm bija gandrīz par 50 % augstākas nekā cenas importam no Krievijas un ĶTR. Tās arī bija augstākas nekā cenas, kuras prasīja Kopienas ražošanas nozare. Tādējādi imports no citām trešām valstīm neradīja tik lielu konkurences spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari kā imports no Krievijas un ĶTR.

| (132) | Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka imports no citām trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls tam, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radies kaitējums. |
| --- | --- |

(132)

Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka imports no citām trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls tam, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radies kaitējums.

3.3.   To Kopienas ražotāju veikums, kas nav iesnieguši sūdzību (“citi Kopienas ražotāji”)

| (133) | Divi Kopienas ražotāji, kas pārstāv aptuveni 19 % no kopējās Kopienas ražošanas, izteikti neiebilda vai neatbalstīja sūdzību. Noteikšana attiecībā uz citiem Kopienas ražotājiem lielākoties bija balstīta uz pieprasījuma iesniedzēja novērtējumu, bet informāciju sniedza arī viens no šiem ražotājiem. Kas attiecas uz citu Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, tas samazinājās no 1 411 tonnām 2001. gadā līdz 1 102 tonnām IP (aplēse). To daļa Kopienas tirgū šajā pašā periodā samazinājās no 25 % līdz 19 %. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza viens no ražotājiem, kas nebija iesniedzis sūdzību, vidējās vienības cenas bija nedaudz zemākas nekā cenas, kuras attiecīgajā periodā prasīja Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi, kuri sadarbojās, bet daudz augstākas nekā Krievijas un ĶTR cenas. Pamatojoties uz šo informāciju, var pieņemt, ka arī citiem Kopienas ražotājiem imports par dempinga cenām radīja kaitējumu, kas lielākoties izpaudās tirgus daļas zaudējumā. Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka ražojumi, kurus ražojuši un pārdevuši pārējie Kopienas ražotāji, neveicināja būtisko kaitējumu, kas radās Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(133)

Divi Kopienas ražotāji, kas pārstāv aptuveni 19 % no kopējās Kopienas ražošanas, izteikti neiebilda vai neatbalstīja sūdzību. Noteikšana attiecībā uz citiem Kopienas ražotājiem lielākoties bija balstīta uz pieprasījuma iesniedzēja novērtējumu, bet informāciju sniedza arī viens no šiem ražotājiem. Kas attiecas uz citu Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, tas samazinājās no 1 411 tonnām 2001. gadā līdz 1 102 tonnām IP (aplēse). To daļa Kopienas tirgū šajā pašā periodā samazinājās no 25 % līdz 19 %. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza viens no ražotājiem, kas nebija iesniedzis sūdzību, vidējās vienības cenas bija nedaudz zemākas nekā cenas, kuras attiecīgajā periodā prasīja Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi, kuri sadarbojās, bet daudz augstākas nekā Krievijas un ĶTR cenas. Pamatojoties uz šo informāciju, var pieņemt, ka arī citiem Kopienas ražotājiem imports par dempinga cenām radīja kaitējumu, kas lielākoties izpaudās tirgus daļas zaudējumā. Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka ražojumi, kurus ražojuši un pārdevuši pārējie Kopienas ražotāji, neveicināja būtisko kaitējumu, kas radās Kopienas ražošanas nozarei.

3.4.   Kopienas ražošanas nozares eksports

| (134) | Kopienas ražošanas nozares PTFE eksports ārpus Kopienas attiecīgajā periodā nedaudz paaugstinājās (par 3 %) un veidoja 12,7 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma IP. Tomēr šā eksporta rentabilitāte bija augstāka nekā attiecīgā perioda peļņa, kas gūta, pārdodot Kopienas tirgū. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksports nevarēja negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(134)

Kopienas ražošanas nozares PTFE eksports ārpus Kopienas attiecīgajā periodā nedaudz paaugstinājās (par 3 %) un veidoja 12,7 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma IP. Tomēr šā eksporta rentabilitāte bija augstāka nekā attiecīgā perioda peļņa, kas gūta, pārdodot Kopienas tirgū. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares eksports nevarēja negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozari.

3.5.   Kopienas ražošanas nozares efektivitāte

| (135) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi pastāvīgi ieguldīja pūles, lai racionalizētu ražošanas procesu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, no 2001. gada līdz IP samazinoties par 13 %. Neraugoties uz ievērojamo ražošanas izmaksu kritumu, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu, pateicoties paaugstinātajai efektivitātei, bet bija spiesta pārdot savus ražojumus zemāk par pašizmaksu vai par cenu, kas bija uz rentabilitātes sliekšņa. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās. Pamatojoties uz to, secināja, ka Kopienas ražošanas nozare bija dzīvotspējīga un efektīva nozare un nodarīto kaitējumu neizraisīja neefektīvi ražošanas procesi, bet attiecīgo valstu imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(135)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi pastāvīgi ieguldīja pūles, lai racionalizētu ražošanas procesu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, no 2001. gada līdz IP samazinoties par 13 %. Neraugoties uz ievērojamo ražošanas izmaksu kritumu, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu, pateicoties paaugstinātajai efektivitātei, bet bija spiesta pārdot savus ražojumus zemāk par pašizmaksu vai par cenu, kas bija uz rentabilitātes sliekšņa. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās. Pamatojoties uz to, secināja, ka Kopienas ražošanas nozare bija dzīvotspējīga un efektīva nozare un nodarīto kaitējumu neizraisīja neefektīvi ražošanas procesi, bet attiecīgo valstu imports par dempinga cenām.

4.   Slēdziens

| (136) | Nozīmīgā Krievijas un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa, kā arī ievērojamais tā pārdošanas cenu samazinājums un dempinga cenu līmenis, kas tika konstatēts IP, sakrita ar Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(136)

Nozīmīgā Krievijas un ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa, kā arī ievērojamais tā pārdošanas cenu samazinājums un dempinga cenu līmenis, kas tika konstatēts IP, sakrita ar Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (137) | Tika analizēta Kopienas patēriņa attīstība, imports no citām trešām valstīm, Kopienas ražošanas nozares eksports, citu Kopienas ražotāju veikums un izmaksu attīstība, taču tika konstatēts, ka tas nav noteicošais iemesls būtiskajam kaitējumam, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(137)

Tika analizēta Kopienas patēriņa attīstība, imports no citām trešām valstīm, Kopienas ražošanas nozares eksports, citu Kopienas ražotāju veikums un izmaksu attīstība, taču tika konstatēts, ka tas nav noteicošais iemesls būtiskajam kaitējumam, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei.

| (138) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports no Krievijas un ĶTR ir radījis būtiskus zaudējumus Kopienai pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(138)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports no Krievijas un ĶTR ir radījis būtiskus zaudējumus Kopienai pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   KOPIENAS INTERESES

| (139) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošo dempingu, pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Tika aplūkots, kā iespējamie pasākumi ietekmētu visas šajā procedūrā iesaistītās personas, kā arī tika apskatīts, kādas būtu sekas, ja pasākumi netiktu veikti. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošo dempingu, pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Tika aplūkots, kā iespējamie pasākumi ietekmētu visas šajā procedūrā iesaistītās personas, kā arī tika apskatīts, kādas būtu sekas, ja pasākumi netiktu veikti.

1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (140) | Fluorpolimēri ir augstas efektivitātes plastmasu grupa, no kuras pazīstamākais un visvairāk izmantotais ir PTFE. Visi pārbaudītie Kopienas ražotāji ir pilnībā vai daļēji specializējušies tādu PTFE ražošanā, kuriem ir atšķirīgas īpašības ražošanas procesa, kvalitātes, izmantojuma, tirdzniecības kanālu u.c. ziņā. |
| --- | --- |

(140)

Fluorpolimēri ir augstas efektivitātes plastmasu grupa, no kuras pazīstamākais un visvairāk izmantotais ir PTFE. Visi pārbaudītie Kopienas ražotāji ir pilnībā vai daļēji specializējušies tādu PTFE ražošanā, kuriem ir atšķirīgas īpašības ražošanas procesa, kvalitātes, izmantojuma, tirdzniecības kanālu u.c. ziņā.

| (141) | Sagaidāms, ka, piemērojot pasākumus, tiks novērsti turpmākie tirgus izkropļojumi un atjaunota godīga konkurence tirgū. Kopienas ražošanas nozarei pēc tam būtu jābūt spējīgai paaugstināt pārdošanas cenas un tādējādi sasniegt saprātīgus peļņas līmeņus, kas nepieciešami, lai uzlabotu nozares finanšu stāvokli un ļautu tai veikt pastāvīgus ieguldījumus ražošanā, tādējādi nodrošinot Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(141)

Sagaidāms, ka, piemērojot pasākumus, tiks novērsti turpmākie tirgus izkropļojumi un atjaunota godīga konkurence tirgū. Kopienas ražošanas nozarei pēc tam būtu jābūt spējīgai paaugstināt pārdošanas cenas un tādējādi sasniegt saprātīgus peļņas līmeņus, kas nepieciešami, lai uzlabotu nozares finanšu stāvokli un ļautu tai veikt pastāvīgus ieguldījumus ražošanā, tādējādi nodrošinot Kopienas ražošanas nozares izdzīvošanu.

| (142) | No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiks ieviesti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis turpinās pasliktināties. Tā nespēs veikt ieguldījumus, kas nepieciešami, lai efektīvi konkurētu ar importu par dempinga cenām no attiecīgām trešām valstīm. Tas visdrīzākā laikā liks dažiem uzņēmumiem pārtraukt ražošanu un atlaist darbiniekus. Ar Kopienas ražošanas slēgšanu PTFE lietotāji kļūs atkarīgāki no piegādātājiem ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(142)

No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiks ieviesti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis turpinās pasliktināties. Tā nespēs veikt ieguldījumus, kas nepieciešami, lai efektīvi konkurētu ar importu par dempinga cenām no attiecīgām trešām valstīm. Tas visdrīzākā laikā liks dažiem uzņēmumiem pārtraukt ražošanu un atlaist darbiniekus. Ar Kopienas ražošanas slēgšanu PTFE lietotāji kļūs atkarīgāki no piegādātājiem ārpus Kopienas.

| (143) | Attiecīgi provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūties no ietekmes, ko izraisa kaitējumu radošais dempings, un tas līdz ar to ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(143)

Attiecīgi provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūties no ietekmes, ko izraisa kaitējumu radošais dempings, un tas līdz ar to ir Kopienas ražošanas nozares interesēs.

2.   Nesaistītu importētāju/tirgotāju un lietotāju intereses Kopienā

| (144) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem importētājiem/tirgotājiem. Vienīgi divi importētāji/tirgotāji, kas pārstāv gandrīz 30 % no kopējā Krievijas un ĶTR importa, aizpildīja aptaujas anketas. Komisija arī izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem lietotājiem Kopienā (kopā deviņiem) un saņēma trīs (daļēji) aizpildītas aptaujas anketas. Lietotāji pārstāvēja tikai 14 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(144)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem importētājiem/tirgotājiem. Vienīgi divi importētāji/tirgotāji, kas pārstāv gandrīz 30 % no kopējā Krievijas un ĶTR importa, aizpildīja aptaujas anketas. Komisija arī izsūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem lietotājiem Kopienā (kopā deviņiem) un saņēma trīs (daļēji) aizpildītas aptaujas anketas. Lietotāji pārstāvēja tikai 14 % no Kopienas patēriņa.

| (145) | PTFE izmanto kā sastāvdaļu virknē rūpniecības nozaru, ieskaitot, ķīmijas, mašīnbūves, elektrības (kabeļu iekšējā izolācija), automašīnu, inženierceltniecības (izolācijas materiāls), virtuves ierīču (pannas), tekstilrūpniecības vai biomedicīnas (ķirurģijas instrumenti) nozares. Pazīstamākā preču zīme, ar kuru šo ražojumu tirgo, ir “Teflon”. |
| --- | --- |

(145)

PTFE izmanto kā sastāvdaļu virknē rūpniecības nozaru, ieskaitot, ķīmijas, mašīnbūves, elektrības (kabeļu iekšējā izolācija), automašīnu, inženierceltniecības (izolācijas materiāls), virtuves ierīču (pannas), tekstilrūpniecības vai biomedicīnas (ķirurģijas instrumenti) nozares. Pazīstamākā preču zīme, ar kuru šo ražojumu tirgo, ir “Teflon”.

| (146) | Lietotāji, kas sadarbojās, bija tādu pusfabrikātu ražotāji, kas tālāk tiek izmantoti dažādās ražošanas nozarēs, tādās kā automašīnu un elektronikas ražošana. Šie lietotāji apgalvoja, ka tie nevarot prasīt pircējiem augstākas cenas par PTFE (ko izmanto kā izejvielu), jo pusfabrikātu tirgus ir jutīgs attiecībā uz cenu pārmaiņām. Tie apgalvoja, ka cenu kāpuma dēļ viņi zaudēs konkurētspēju salīdzinājumā ar tiem ražotājiem, kas ir ārpus Kopienas un uz kuriem neattiecas antidempinga maksājums par PTFE. |
| --- | --- |

(146)

Lietotāji, kas sadarbojās, bija tādu pusfabrikātu ražotāji, kas tālāk tiek izmantoti dažādās ražošanas nozarēs, tādās kā automašīnu un elektronikas ražošana. Šie lietotāji apgalvoja, ka tie nevarot prasīt pircējiem augstākas cenas par PTFE (ko izmanto kā izejvielu), jo pusfabrikātu tirgus ir jutīgs attiecībā uz cenu pārmaiņām. Tie apgalvoja, ka cenu kāpuma dēļ viņi zaudēs konkurētspēju salīdzinājumā ar tiem ražotājiem, kas ir ārpus Kopienas un uz kuriem neattiecas antidempinga maksājums par PTFE.

| (147) | Lietotāji, kas sadarbojās, neiesniedza informāciju attiecībā uz importētā PTFE īpatsvaru to kopējās ražošanas izmaksās. Tāpēc nebija iespējams aprēķināt iespējamo antidempinga maksājuma ietekmi uz šiem lietotājiem. Katrā gadījumā tika atzīmēts, ka granulveida PTFE ir diezgan zems īpatsvars vispārējās izmaksās tādās nozarēs kā ķīmiskā rūpniecība, sadzīvei un brīvajam laikam paredzēto ražojumu izgatavošana, elektrotehniskā rūpniecība vai mašīnbūve un automašīnu inženiertehniskās iekārtas, jo PTFE parasti tiek izmantots miniatūru sastāvdaļu veidā. Ļoti mazā apjomā PTFE tiek izmantots arī pircējiem tieši piemērotā veidā, piemēram, anoraks satur aptuveni 20 gramu PTFE. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka finansiālo ietekmi uz gala lietotājiem jāuzskata par nelielu. Tika atzīmēts arī, ka, pamatojoties uz šo lietotāju sniegto informāciju, IP tiem bija būtiska rentabilitāte. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme būtu neliela. |
| --- | --- |

(147)

Lietotāji, kas sadarbojās, neiesniedza informāciju attiecībā uz importētā PTFE īpatsvaru to kopējās ražošanas izmaksās. Tāpēc nebija iespējams aprēķināt iespējamo antidempinga maksājuma ietekmi uz šiem lietotājiem. Katrā gadījumā tika atzīmēts, ka granulveida PTFE ir diezgan zems īpatsvars vispārējās izmaksās tādās nozarēs kā ķīmiskā rūpniecība, sadzīvei un brīvajam laikam paredzēto ražojumu izgatavošana, elektrotehniskā rūpniecība vai mašīnbūve un automašīnu inženiertehniskās iekārtas, jo PTFE parasti tiek izmantots miniatūru sastāvdaļu veidā. Ļoti mazā apjomā PTFE tiek izmantots arī pircējiem tieši piemērotā veidā, piemēram, anoraks satur aptuveni 20 gramu PTFE. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka finansiālo ietekmi uz gala lietotājiem jāuzskata par nelielu. Tika atzīmēts arī, ka, pamatojoties uz šo lietotāju sniegto informāciju, IP tiem bija būtiska rentabilitāte. Pamatojoties uz to, tika provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme būtu neliela.

| (148) | Visbeidzot pakārtotās rūpniecības pārstāvji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu Kopienas tirgus pieprasījumu pēc PTFE. |
| --- | --- |

(148)

Visbeidzot pakārtotās rūpniecības pārstāvji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu Kopienas tirgus pieprasījumu pēc PTFE.

| (149) | Jāatzīmē, ka pasākumu nolūks nav kavēt importu Kopienā, bet gan tikai nodrošināt, lai tas netiktu veikts par kaitējošām dempinga cenām. Turklāt, kā iepriekš minēts 147. apsvērumā, sagaidāms, ka antidempinga maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs neliela un tāpēc nebūs šķērslis, lai gala lietotāji iegādātos PTFE no tiem pašiem piegādātājiem pat par augstāku cenu. |
| --- | --- |

(149)

Jāatzīmē, ka pasākumu nolūks nav kavēt importu Kopienā, bet gan tikai nodrošināt, lai tas netiktu veikts par kaitējošām dempinga cenām. Turklāt, kā iepriekš minēts 147. apsvērumā, sagaidāms, ka antidempinga maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs neliela un tāpēc nebūs šķērslis, lai gala lietotāji iegādātos PTFE no tiem pašiem piegādātājiem pat par augstāku cenu.

| (150) | Jāatzīmē, ka Kopienas patēriņš 2001.–2002. gadā samazinājās par 12 % un pēc tam saglabājās gandrīz stabils līdz IP, nedaudz pieaugot (par 3 %) kopš 2002. gada. Jāuzsver arī, ka Kopienas ražotājiem joprojām ir neizmantota ražošanas jauda. Tas kopā ar eksportu no citām trešām valstīm nodrošina alternatīvus piegādes avotus lietotāju ražošanas nozarei. Tāpēc maz ticams, ka antidempinga pasākumi izraisīs piegādes deficītu. |
| --- | --- |

(150)

Jāatzīmē, ka Kopienas patēriņš 2001.–2002. gadā samazinājās par 12 % un pēc tam saglabājās gandrīz stabils līdz IP, nedaudz pieaugot (par 3 %) kopš 2002. gada. Jāuzsver arī, ka Kopienas ražotājiem joprojām ir neizmantota ražošanas jauda. Tas kopā ar eksportu no citām trešām valstīm nodrošina alternatīvus piegādes avotus lietotāju ražošanas nozarei. Tāpēc maz ticams, ka antidempinga pasākumi izraisīs piegādes deficītu.

3.   Izejvielu piegādātāju intereses Kopienā

| (151) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem Kopienas galveno izejvielu (ieskaitot hlordifluormetānu (R22) un fluorūdeņražskābi) piegādātājiem Kopienas ražošanas nozarei. Sadarbības pakāpe bija ļoti augsta, jo tika saņemtas piecas aizpildītas aptaujas anketas; trīs piegādātāji no tiem ir saistīti viens ar otru. Šo piegādātāju lielākā daļa cieši sadarbojās ar Kopienas ražošanas nozari un citiem granulveida PTFE ražotājiem, kas atrodas Kopienā. Lielu daļu to apgrozījuma (75 %) radīja granulveida PTFE pārdošana ražotājiem. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares iepirkumu samazinājumam būtu ievērojama ietekme uz šiem uzņēmumiem, kuros kopumā strādāja 176 cilvēki, kas tieši nodarbojās ar attiecīgās izejvielas ražošanu. |
| --- | --- |

(151)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem Kopienas galveno izejvielu (ieskaitot hlordifluormetānu (R22) un fluorūdeņražskābi) piegādātājiem Kopienas ražošanas nozarei. Sadarbības pakāpe bija ļoti augsta, jo tika saņemtas piecas aizpildītas aptaujas anketas; trīs piegādātāji no tiem ir saistīti viens ar otru. Šo piegādātāju lielākā daļa cieši sadarbojās ar Kopienas ražošanas nozari un citiem granulveida PTFE ražotājiem, kas atrodas Kopienā. Lielu daļu to apgrozījuma (75 %) radīja granulveida PTFE pārdošana ražotājiem. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares iepirkumu samazinājumam būtu ievērojama ietekme uz šiem uzņēmumiem, kuros kopumā strādāja 176 cilvēki, kas tieši nodarbojās ar attiecīgās izejvielas ražošanu.

| (152) | Cits piegādātājs paziņoja, ka, nenosakot pasākumus, rastos risks, ka Kopienas PTFE ražošana, iespējams, pārvietotos uz trešām valstīm ārpus Kopienas. Šā uzņēmuma pārstāvji apgalvoja, ka rezultātā izejvielu piegādātāji būtu spiesti meklēt pircējus ārpus Kopienas, trešo valstu tirgos, kuros tiem būtu jākonkurē ar tradicionālajiem vietējiem izejvielu piegādātājiem. Turklāt izejvielu eksports izraisītu papildu izmaksas, kas iznīcinātu jau tā zemās iepriekšējās nozares peļņas normas. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka antidempinga noteikšana ir iepriekšējo nozaru interesēs. |
| --- | --- |

(152)

Cits piegādātājs paziņoja, ka, nenosakot pasākumus, rastos risks, ka Kopienas PTFE ražošana, iespējams, pārvietotos uz trešām valstīm ārpus Kopienas. Šā uzņēmuma pārstāvji apgalvoja, ka rezultātā izejvielu piegādātāji būtu spiesti meklēt pircējus ārpus Kopienas, trešo valstu tirgos, kuros tiem būtu jākonkurē ar tradicionālajiem vietējiem izejvielu piegādātājiem. Turklāt izejvielu eksports izraisītu papildu izmaksas, kas iznīcinātu jau tā zemās iepriekšējās nozares peļņas normas. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka antidempinga noteikšana ir iepriekšējo nozaru interesēs.

4.   Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm

| (153) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka pasākumu nepiemērošanai nav nopietnu iemeslu un ka pasākumu piemērošana būs Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka pasākumu nepiemērošanai nav nopietnu iemeslu un ka pasākumu piemērošana būs Kopienas interesēs.

G.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (154) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko rada imports par dempinga cenām.

| (155) | Lai noteiktu šo maksājumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma lielums, kāds vajadzīgs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(155)

Lai noteiktu šo maksājumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma lielums, kāds vajadzīgs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

| (156) | Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka, nosakot pasākumus, vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos un pārdodot Kopienā līdzīgu ražojumu. Tā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 9,3 % no apgrozījuma, ko Kopienas ražošanas nozare sasniedza pirms attiecīgo valstu importa cenu ievērojamā krituma 2001. gadā. To uzskatīja par atbilstošu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga. |
| --- | --- |

(156)

Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka, nosakot pasākumus, vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos un pārdodot Kopienā līdzīgu ražojumu. Tā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 9,3 % no apgrozījuma, ko Kopienas ražošanas nozare sasniedza pirms attiecīgo valstu importa cenu ievērojamā krituma 2001. gadā. To uzskatīja par atbilstošu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.

| (157) | Nepieciešamais cenu palielinājums tika noteikts, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, salīdzinot ar cenu, kas nerada zaudējumus, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Lai iegūtu cenu, kas nerada zaudējumus, tika veiktas Kopienas ražotāju pārdošanas cenas korekcijas, ņemot vērā faktisko peļņu/zaudējumus IP un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(157)

Nepieciešamais cenu palielinājums tika noteikts, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, salīdzinot ar cenu, kas nerada zaudējumus, ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Lai iegūtu cenu, kas nerada zaudējumus, tika veiktas Kopienas ražotāju pārdošanas cenas korekcijas, ņemot vērā faktisko peļņu/zaudējumus IP un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Pēc tam šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (158) | Tā kā Krievija ir attiecīgā valsts un Krievijas eksportētāji nesadarbojās, kā minēts 70. un 75. apsvērumā, kaitējuma starpību noteica, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja apkopotajiem eksporta radītājiem. Tika atzīmēts, ka, kā iepriekš minēts 98. apsvērumā, CIF eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā Kopienā ražotā un no Krievijas un ĶTR importētā PTFE kvalitātes atšķirību. Otrkārt, tā kā Krievijas PTFE eksportu pārdeva tirgotājiem, savukārt Kopienas ražošanas nozare ražojumu lielākoties pārdeva lietotājiem, tika veikta arī tirdzniecības līmeņa atšķirību korekcija. Tā ka nebija citas ticamas informācijas, šo korekciju provizoriski novērtēja ar 5 %, ko uzskatīja par nesaistīta importētāja saprātīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(158)

Tā kā Krievija ir attiecīgā valsts un Krievijas eksportētāji nesadarbojās, kā minēts 70. un 75. apsvērumā, kaitējuma starpību noteica, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja apkopotajiem eksporta radītājiem. Tika atzīmēts, ka, kā iepriekš minēts 98. apsvērumā, CIF eksporta cena tika koriģēta, ņemot vērā Kopienā ražotā un no Krievijas un ĶTR importētā PTFE kvalitātes atšķirību. Otrkārt, tā kā Krievijas PTFE eksportu pārdeva tirgotājiem, savukārt Kopienas ražošanas nozare ražojumu lielākoties pārdeva lietotājiem, tika veikta arī tirdzniecības līmeņa atšķirību korekcija. Tā ka nebija citas ticamas informācijas, šo korekciju provizoriski novērtēja ar 5 %, ko uzskatīja par nesaistīta importētāja saprātīgu peļņas normu.

| (159) | Attiecībā uz Ķīnu un, ņemot vērā, ka nevienam no Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, netika piešķirts TER vai AR, provizorisks vienas valsts kaitējuma novēršanas līmenis tika aprēķināts kā visu trīs Ķīnas eksportētāju ražotāju, kas sadarbojās, vidējais svērtais zaudējuma apmērs. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz Ķīnu un, ņemot vērā, ka nevienam no Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, netika piešķirts TER vai AR, provizorisks vienas valsts kaitējuma novēršanas līmenis tika aprēķināts kā visu trīs Ķīnas eksportētāju ražotāju, kas sadarbojās, vidējais svērtais zaudējuma apmērs.

2.   Pagaidu pasākumi

| (160) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi Krievijas un ĶTR izcelsmes importam jānosaka ar viszemāko dempinga un zaudējumu apmēru saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi Krievijas un ĶTR izcelsmes importam jānosaka ar viszemāko dempinga un zaudējumu apmēru saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (161) | Ierosinātajiem antidempinga pagaidu maksājumiem ir jābūt šādiem:








  Eksportētājvalsts | Kaitējuma novēršanas starpība | Dempinga starpība | Ierosinātais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Krievija | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Ierosinātajiem antidempinga pagaidu maksājumiem ir jābūt šādiem:

Eksportētājvalsts

Kaitējuma novēršanas starpība

Dempinga starpība

Ierosinātais antidempinga maksājums

Ķīnas Tautas Republika

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Krievija

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (162) | Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šīs regulas vajadzībām par maksājumu piemērošanu ir provizoriski un galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(162)

Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteicās uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi šīs regulas vajadzībām par maksājumu piemērošanu ir provizoriski un galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tā sauktajam granulveida politetrafluoretilēnam (PTFE), kas satur ne vairāk kā 3 % citas monomēra vienības, izņemot tetrafluoretilēnu, bez pildvielām, pulvera vai granulu veidā, izņemot mikronizētus materiālus, un tā izejas polimēru (reaktora lodītes), pēdējais no tiem var būt mitrā vai sausā veidā, ar KN kodu ex 3904 61 00 (TARIC kods 3904610050) un ar izcelsmi Krievijā un Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Antidempinga pagaidu maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir šāda:

| Valsts | Maksājuma likme |
| --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 62,7 % |
| Krievija | 36,6 % |

Valsts

Maksājuma likme

Ķīnas Tautas Republika

62,7 %

Krievija

36,6 %

3.   Par 1. punktā minētā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās puses var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai Komisija tās mutiski uzklausītu viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās puses var iesniegt apsvērumus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 225, 9.9.2004., 18. lpp.

2

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 863/2005

(2005. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 459/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūru rīcībā esošu labību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūru rīcībā esošu labību.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 459/2005 (3) ir atvērts pastāvīgs konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošu 130 663 tonnu parasto kviešu eksportam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 459/2005 (3) ir atvērts pastāvīgs konkurss Austrijas intervences aģentūras rīcībā esošu 130 663 tonnu parasto kviešu eksportam.

| (3) | Austrija ir informējusi Komisiju par savas intervences aģentūras nodomu par 30 000 tonnām palielināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Pašreizējā tirgus situācijā ir jāizpilda Austrijas lūgums. |
| --- | --- |

(3)

Austrija ir informējusi Komisiju par savas intervences aģentūras nodomu par 30 000 tonnām palielināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Pašreizējā tirgus situācijā ir jāizpilda Austrijas lūgums.

| (4) | Ņemot vērā konkursā paredzētā apjoma palielinājumu, ir jāizmaina daudzums, ko uzglabā Regulas (EK) Nr. 459/2005 I pielikumā minētajās uzglabāšanas vietās. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā konkursā paredzētā apjoma palielinājumu, ir jāizmaina daudzums, ko uzglabā Regulas (EK) Nr. 459/2005 I pielikumā minētajās uzglabāšanas vietās.

| (5) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 459/2005. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 459/2005.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 459/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šo:
  “2. pants
  1.   Konkursa uzaicinājumā paredzētais maksimālais apjoms ir 160 663 tonnas parasto kviešu, ko paredzēts eksportēt uz visām trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.
  2.   Reģioni, kuros uzglabā 160 663 tonnas parasto kviešu, ir minēti I pielikumā. |
| --- | --- |

1)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šo:

“2. pants

1.   Konkursa uzaicinājumā paredzētais maksimālais apjoms ir 160 663 tonnas parasto kviešu, ko paredzēts eksportēt uz visām trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.

2.   Reģioni, kuros uzglabā 160 663 tonnas parasto kviešu, ir minēti I pielikumā.

| 2) | Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 749/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 10. lpp.).

2

(3)  OV L 75, 22.3.2005., 9. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 698/2005 (OV L 114, 4.5.2005., 7. lpp.).

3

(4)  Ieskaitot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.”

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| (tonnas) |
| --- |
| Uzglabāšanas vieta | Daudzums |
| Burgenlande, Lejasaustrija, Augšaustrija | 160 663” |

(tonnas)

Uzglabāšanas vieta

Daudzums

Burgenlande, Lejasaustrija, Augšaustrija

160 663”

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 864/2005

(2005. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 615/2005 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss Slovākijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūru rīcībā esošu labību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2131/93 (2) paredzēta kārtība un nosacījumi, ar kādiem pārdod intervences aģentūru rīcībā esošu labību.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 615/2005 (3) ir atvērts pastāvīgs konkurss Slovākijas intervences aģentūras rīcībā esošu 65 000 tonnu parasto kviešu eksportam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 615/2005 (3) ir atvērts pastāvīgs konkurss Slovākijas intervences aģentūras rīcībā esošu 65 000 tonnu parasto kviešu eksportam.

| (3) | Slovākija ir informējusi Komisiju par savas intervences aģentūras nodomu par 26 982 tonnām palielināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Pašreizējā tirgus situācijā ir jāizpilda Slovākijas lūgums. |
| --- | --- |

(3)

Slovākija ir informējusi Komisiju par savas intervences aģentūras nodomu par 26 982 tonnām palielināt apjomu, kas paredzēts eksportam saskaņā ar konkursu. Pašreizējā tirgus situācijā ir jāizpilda Slovākijas lūgums.

| (4) | Ņemot vērā konkursā paredzētā apjoma palielinājumu, ir jāizmaina daudzums, ko uzglabā Regulas (EK) Nr. 615/2005 I pielikumā minētajās uzglabāšanas vietās. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā konkursā paredzētā apjoma palielinājumu, ir jāizmaina daudzums, ko uzglabā Regulas (EK) Nr. 615/2005 I pielikumā minētajās uzglabāšanas vietās.

| (5) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 615/2005. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 615/2005.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 615/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šo:
  “2. pants
  1.   Konkursa uzaicinājumā paredzētais maksimālais apjoms ir 91 982 tonnas parasto kviešu, ko paredzēts eksportēt uz visām trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.
  2.   Reģioni, kuros uzglabā 91 982 tonnas parasto kviešu, ir minēti I pielikumā. |
| --- | --- |

1)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šo:

“2. pants

1.   Konkursa uzaicinājumā paredzētais maksimālais apjoms ir 91 982 tonnas parasto kviešu, ko paredzēts eksportēt uz visām trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (4) un Šveici.

2.   Reģioni, kuros uzglabā 91 982 tonnas parasto kviešu, ir minēti I pielikumā.

| 2) | Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 749/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 10. lpp.).

2

(3)  OV L 103, 22.4.2005., 9. lpp.

3

(4)  Ieskaitot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.”

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| (tonnas) |
| --- |
| Uzglabāšanas vieta | Daudzums |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982” |

(tonnas)

Uzglabāšanas vieta

Daudzums

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982”

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/41

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 865/2005

(2005. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 15. pantu un 47. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 14. panta 3. punktā noteiktas atbalsta summas, kas jāpiešķir par piena produktu piegādi skolēniem laika posmā no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 14. panta 3. punktā noteiktas atbalsta summas, kas jāpiešķir par piena produktu piegādi skolēniem laika posmā no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Lai atvieglinātu darbu valstu pārvaldes iestādēm un organizācijām, kas ir atbildīgas par skolām piemērojamās piena izplatīšanas shēmas īstenojumu un šai shēmai atvēlētā atbalsta maksājuma īstenojumu, 2003./2004. mācību gada noslēgumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2707/2000 (2) tika ieviests pārejas noteikums, kas piemērojams atbalsta likmes grozīšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglinātu darbu valstu pārvaldes iestādēm un organizācijām, kas ir atbildīgas par skolām piemērojamās piena izplatīšanas shēmas īstenojumu un šai shēmai atvēlētā atbalsta maksājuma īstenojumu, 2003./2004. mācību gada noslēgumā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2707/2000 (2) tika ieviests pārejas noteikums, kas piemērojams atbalsta likmes grozīšanas gadījumā.

| (3) | Dalībvalstis, kurās 2004./2005. mācību gads noslēdzas pēc 30. jūnija, joprojām saskarsies ar atbalsta maksājumu pārvaldības grūtībām atbalsta maksājuma likmes maiņas dēļ. Ir lietderīgi attiecināt šo pašu nosacījumu arī uz 2004./2005. mācību gadu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis, kurās 2004./2005. mācību gads noslēdzas pēc 30. jūnija, joprojām saskarsies ar atbalsta maksājumu pārvaldības grūtībām atbalsta maksājuma likmes maiņas dēļ. Ir lietderīgi attiecināt šo pašu nosacījumu arī uz 2004./2005. mācību gadu.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2707/2000. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2707/2000.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2707/2000 4. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr 2004./2005. mācību gadam paredzēto atbalsta likmi, kas ir spēkā jūnija pirmajā dienā, var piemērot visu jūlija mēnesi, ja mācību gads dalībvalstī noslēdzas jūlijā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā ––

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 311, 12.12.2000., 37. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 816/2004 (OV L 153, 30.4.2004., 19. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/42

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 10. maijs)

par papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/423/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Papildprotokols Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ir parakstīts Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2004. gada 16. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Papildprotokols Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ir parakstīts Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2004. gada 16. decembrī.

| (2) | Šis papildprotokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Šis papildprotokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

1.   Ar šo Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts papildprotokols Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam (1).

2.   Padomes priekšsēdētājs sniedz paziņojumu saskaņā ar šā papildprotokola 13. pantu.

Briselē, 2005. gada 10. maijā

Padomes vārdā ––

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 38, 10.2.2005., 3. lpp.

1

---

Komisija

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/43

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 3. jūnijs)

par Komisijas finanšu ieguldījumu dalībvalstu zvejniecības kontroles, inspekcijas un novērošanas programmās 2005. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1630)

(2005/424/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu 2004/465/EK par Kopienas finanšu ieguldījumu dalībvalstu zivsaimniecības kontroles programmās (1), un jo īpaši tā 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai savu zivsaimniecības kontroles programmu 2005. gadam kopā ar pieteikumiem Kopienas finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajā programmā ietvertiem projektiem. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai savu zivsaimniecības kontroles programmu 2005. gadam kopā ar pieteikumiem Kopienas finanšu ieguldījumam par izdevumiem, kas saistīti ar šajā programmā ietvertiem projektiem.

| (2) | Pieteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kas uzskaitīti Lēmuma 2004/465/EK 4. pantā, var piešķirt Kopienas finansējumu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumiem attiecībā uz pasākumiem, kas uzskaitīti Lēmuma 2004/465/EK 4. pantā, var piešķirt Kopienas finansējumu.

| (3) | Ir pamatoti noteikt Kopienas finanšu ieguldījuma maksimālo daudzumu un šā ieguldījuma likmi, kā arī noteikt nosacījumus, ar kādiem šis ieguldījums var tikt piešķirts. |
| --- | --- |

(3)

Ir pamatoti noteikt Kopienas finanšu ieguldījuma maksimālo daudzumu un šā ieguldījuma likmi, kā arī noteikt nosacījumus, ar kādiem šis ieguldījums var tikt piešķirts.

| (4) | Elektroniskām atrašanās vietas noteikšanas ierīcēm jāatbilst prasībām, kas paredzētas ar Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (2). |
| --- | --- |

(4)

Elektroniskām atrašanās vietas noteikšanas ierīcēm jāatbilst prasībām, kas paredzētas ar Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (2).

| (5) | Lai atbilstu ieguldījuma prasībām, eksperimentālajiem projektiem jāatbilst Komisijas 2003. gada 18. augusta Regulā (EK) Nr. 1461/2003 paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz eksperimentālajiem projektiem informācijas par zvejas darbībām elektroniskai pārsūtīšanai, kā arī uz attālo uzrādi (3). |
| --- | --- |

(5)

Lai atbilstu ieguldījuma prasībām, eksperimentālajiem projektiem jāatbilst Komisijas 2003. gada 18. augusta Regulā (EK) Nr. 1461/2003 paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz eksperimentālajiem projektiem informācijas par zvejas darbībām elektroniskai pārsūtīšanai, kā arī uz attālo uzrādi (3).

| (6) | Saskaņā ar 8. pantu Lēmumā 2004/465/EK dalībvalstis uzņemas izdevumu saistības divpadsmit mēnešos pēc tā gada beigām, kurā tās tika informētas par minēto lēmumu. Tām arī ir jāievēro Lēmuma 2004/465/EK noteikums par savu projektu uzsākšanu un atlīdzinājuma pieteikumu iesniegšanu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 8. pantu Lēmumā 2004/465/EK dalībvalstis uzņemas izdevumu saistības divpadsmit mēnešos pēc tā gada beigām, kurā tās tika informētas par minēto lēmumu. Tām arī ir jāievēro Lēmuma 2004/465/EK noteikums par savu projektu uzsākšanu un atlīdzinājuma pieteikumu iesniegšanu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šis lēmums paredz Kopienas finanšu ieguldījumu darbībās, kas minētas Lēmuma 2004/465/EK 4. pantā 2005. gadam. Ar to nosaka Kopienas finanšu ieguldījumu katrai dalībvalstij, Kopienas finanšu ieguldījuma likmi un nosacījumus, ar kādiem šāds ieguldījums ir piešķirams.

2. pants

Jaunās tehnoloģijas un IT tīkli

Izdevumiem, kas radušies, iegādājoties un uzstādot datoru tehnoloģijas un sniedzot tehnisko palīdzību, kā arī ierīkojot IT tīklus, lai notiktu efektīva un droša datu apmaiņa saistībā ar zvejas darbību pārraudzību, kontroli un novērošanu, piešķir finanšu ieguldījumu 50 % apmērā no attaisnotajiem izdevumiem I pielikumā noteiktajās robežās.

3. pants

Elektroniskās atrašanās vietas noteikšanas ierīces

1.   Izdevumiem, kas radušies, pērkot un uzstādot elektroniskās atrašanās vietas noteikšanas ierīces uz zvejas kuģiem, kas Zvejas pārraudzības centram sniedz iespēju no attāluma pārraudzīt zvejas kuģus, izmantojot kuģu novērošanas sistēmu (VMS), nosaka maksimālo finanšu ieguldījumu – EUR 4 500 vienam kuģim II pielikumā noteiktajās robežās.

2.   Lēmuma 1. punktā paredzētās summas EUR 4 500 robežās Kopienas finanšu ieguldījuma likme ir 100 % pirmajiem attaisnotajiem izdevumiem EUR 1 500 apmērā.

3.   Kopienas finanšu ieguldījums attaisnotajiem izdevumiem no EUR 1 500 līdz EUR 4 500 vienam kuģim ir ierobežots līdz 50 % no šiem izdevumiem.

4.   Lai saņemtu atlīdzību, elektroniskajām atrašanās vietas noteikšanas ierīcēm jāatbilst Regulā (EK) Nr. 2244/2003 noteiktajām prasībām.

4. pants

Jaunu tehnoloģiju eksperimentālie projekti

1.   Izdevumiem, kas radušies eksperimentālos projektos saistībā ar jaunu tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi uzlabot zvejas darbību pārraudzību, piešķir finanšu ieguldījumu 50 % apmērā no attaisnotajiem izdevumiem III pielikumā noteiktajās robežās.

2.   Lai saņemtu atlīdzību, eksperimentālajiem projektiem jāatbilst nosacījumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1461/2003.

5. pants

Apmācība

Izdevumiem, kas radušies to ierēdņu apmācības un apmaiņas programmās, kuri ir atbildīgi par pārraudzības kontroli un uzraudzības uzdevumiem zvejas teritorijā, piešķir 50 % finanšu ieguldījumu no attaisnotajiem izdevumiem IV pielikumā noteiktajās robežās.

6. pants

Semināri un plašsaziņas līdzekļi

Izdevumiem, kas radušies pasākumos, ieskaitot seminārus un plašsaziņas līdzekļus, kuru mērķis ir veicināt zvejnieku un citu dalībnieku, piemēram, inspektoru, prokuroru un tiesnešu, kā arī plašas sabiedrības izpratni par nepieciešamību cīnīties pret bezatbildīgu un nelikumīgu zvejniecību, un par kopējas zivsaimniecības politikas noteikumu īstenošanu, piešķir finanšu ieguldījumu 75 % apmērā no attaisnotajiem izdevumiem V pielikumā noteiktajās robežās.

7. pants

Zvejniecības patruļas kuģi un gaisa kuģi

Izdevumiem saistībā ar zvejas kuģu un gaisa kuģu iegādi un modernizāciju, kurus izmanto dalībvalstu kompetentās iestādes zvejas darbību inspekcijās un novērošanā, piešķir šādu finanšu ieguldījumu VI pielikumā noteiktajās robežās, nepārsniedzot:

| — | 50 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies dalībvalstīm, kuras pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, |
| --- | --- |

—

50 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies dalībvalstīm, kuras pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā,

| — | 25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies citām dalībvalstīm.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 157, 30.4.2004., 114. lpp. Labojumi OV L 195, 2.6.2004., 36. lpp.

1

(2)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

2

(3)  OV L 208, 19.8.2003., 14. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS UN IT TĪKLI

| (euro) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 0 | 0 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 525 000 | 262 500 |
| Vācija | 50 000 | 25 000 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 310 000 | 155 000 |
| Spānija | 719 828 | 359 914 |
| Francija | 150 000 | 75 000 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 1 783 200 | 891 600 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nīderlande | 417 325 | 208 663 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 60 000 | 30 000 |
| Portugāle | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovākija | 0 | 0 |
| Somija | 600 000 | 300 000 |
| Zviedrija | 111 200 | 55 600 |
| Apvienotā Karaliste | 767 453 | 383 727 |
| Kopā | 8 639 712 | 4 319 857 |

(euro)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

0

0

Čehija

0

0

Dānija

525 000

262 500

Vācija

50 000

25 000

Igaunija

0

0

Grieķija

310 000

155 000

Spānija

719 828

359 914

Francija

150 000

75 000

Īrija

0

0

Itālija

1 783 200

891 600

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

577 446

288 723

Nīderlande

417 325

208 663

Austrija

0

0

Polija

60 000

30 000

Portugāle

2 568 260

1 284 130

Slovēnija

0

0

Slovākija

0

0

Somija

600 000

300 000

Zviedrija

111 200

55 600

Apvienotā Karaliste

767 453

383 727

Kopā

8 639 712

4 319 857

---

II PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS ATRAŠANĀS VIETAS NOTEIKŠANAS IERĪCES

| (euro) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 0 | 0 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 0 | 0 |
| Vācija | 0 | 0 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 0 | 0 |
| Spānija | 0 | 0 |
| Francija | 0 | 0 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 0 | 0 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 0 | 0 |
| Portugāle | 0 | 0 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovākija | 0 | 0 |
| Somija | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 849 955 | 611 793 |
| Kopā | 849 955 | 611 793 |

(euro)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

0

0

Čehija

0

0

Dānija

0

0

Vācija

0

0

Igaunija

0

0

Grieķija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Īrija

0

0

Itālija

0

0

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

0

0

Nīderlande

0

0

Austrija

0

0

Polija

0

0

Portugāle

0

0

Slovēnija

0

0

Slovākija

0

0

Somija

0

0

Zviedrija

0

0

Apvienotā Karaliste

849 955

611 793

Kopā

849 955

611 793

---

III PIELIKUMS

JAUNU TEHNOLOĢIJU EKSPERIMENTĀLIE PROJEKTI

| (euro) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 0 | 0 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 750 000 | 375 000 |
| Vācija | 0 | 0 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 370 000 | 185 000 |
| Spānija | 0 | 0 |
| Francija | 0 | 0 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 265 000 | 132 500 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 0 | 0 |
| Portugāle | 0 | 0 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovākija | 0 | 0 |
| Somija | 0 | 0 |
| Zviedrija | 166 070 | 83 035 |
| Apvienotā Karaliste | 458 628 | 229 314 |
| Kopā | 2 009 698 | 1 004 849 |

(euro)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

0

0

Čehija

0

0

Dānija

750 000

375 000

Vācija

0

0

Igaunija

0

0

Grieķija

370 000

185 000

Spānija

0

0

Francija

0

0

Īrija

0

0

Itālija

265 000

132 500

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

0

0

Nīderlande

0

0

Austrija

0

0

Polija

0

0

Portugāle

0

0

Slovēnija

0

0

Slovākija

0

0

Somija

0

0

Zviedrija

166 070

83 035

Apvienotā Karaliste

458 628

229 314

Kopā

2 009 698

1 004 849

---

IV PIELIKUMS

APMĀCĪBA

| (euros) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 15 000 | 7 500 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 150 000 | 75 000 |
| Vācija | 52 100 | 26 050 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 40 000 | 20 000 |
| Spānija | 230 236 | 115 118 |
| Francija | 34 050 | 17 025 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 1 191 075 | 595 538 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 12 000 | 6 000 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nīderlande | 178 620 | 89 310 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 0 | 0 |
| Portugāle | 95 588 | 47 794 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovākija | 0 | 0 |
| Somija | 30 000 | 15 000 |
| Zviedrija | 40 000 | 20 000 |
| Apvienotā Karaliste | 191 564 | 95 782 |
| Kopā | 2 260 233 | 1 130 117 |

(euros)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

15 000

7 500

Čehija

0

0

Dānija

150 000

75 000

Vācija

52 100

26 050

Igaunija

0

0

Grieķija

40 000

20 000

Spānija

230 236

115 118

Francija

34 050

17 025

Īrija

0

0

Itālija

1 191 075

595 538

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

12 000

6 000

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

0

0

Nīderlande

178 620

89 310

Austrija

0

0

Polija

0

0

Portugāle

95 588

47 794

Slovēnija

0

0

Slovākija

0

0

Somija

30 000

15 000

Zviedrija

40 000

20 000

Apvienotā Karaliste

191 564

95 782

Kopā

2 260 233

1 130 117

---

V PIELIKUMS

SEMINĀRI UN PLAŠSAZIŅAS LĪDZEKĻI

| (euro) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 0 | 0 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 40 000 | 30 000 |
| Vācija | 0 | 0 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 75 000 | 56 250 |
| Spānija | 6 000 | 4 500 |
| Francija | 0 | 0 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 0 | 0 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 8 000 | 6 000 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 0 | 0 |
| Portugāle | 75 000 | 56 250 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovānija | 0 | 0 |
| Somija | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |
| Kopā | 204 000 | 153 000 |

(euro)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

0

0

Čehija

0

0

Dānija

40 000

30 000

Vācija

0

0

Igaunija

0

0

Grieķija

75 000

56 250

Spānija

6 000

4 500

Francija

0

0

Īrija

0

0

Itālija

0

0

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

8 000

6 000

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

0

0

Nīderlande

0

0

Austrija

0

0

Polija

0

0

Portugāle

75 000

56 250

Slovēnija

0

0

Slovānija

0

0

Somija

0

0

Zviedrija

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Kopā

204 000

153 000

---

VI PIELIKUMS

ZVEJAS PATRUĻKUĢI UN GAISA KUĢI

| (euro) |
| --- |
| Dalībvalsts | Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā | Kopienas ieguldījumi |
| Beļģija | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Čehija | 0 | 0 |
| Dānija | 0 | 0 |
| Vācija | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Igaunija | 0 | 0 |
| Grieķija | 0 | 0 |
| Spānija | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Francija | 286 000 | 71 500 |
| Īrija | 0 | 0 |
| Itālija | 0 | 0 |
| Kipra | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 210 000 | 105 000 |
| Luksemburga | 0 | 0 |
| Ungārija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Polija | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugāle | 720 000 | 180 000 |
| Slovēnija | 0 | 0 |
| Slovākija | 0 | 0 |
| Somija | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Kopā | 102 432 864 | 26 560 717 |

(euro)

Dalībvalsts

Plānotie izdevumi nacionālās zivsaimniecības kontroles programmā

Kopienas ieguldījumi

Beļģija

11 550 000

2 887 500

Čehija

0

0

Dānija

0

0

Vācija

51 331 250

12 832 813

Igaunija

0

0

Grieķija

0

0

Spānija

4 350 804

1 087 701

Francija

286 000

71 500

Īrija

0

0

Itālija

0

0

Kipra

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

210 000

105 000

Luksemburga

0

0

Ungārija

0

0

Malta

0

0

Nīderlande

0

0

Austrija

0

0

Polija

3 600 000

1 800 000

Portugāle

720 000

180 000

Slovēnija

0

0

Slovākija

0

0

Somija

0

0

Zviedrija

0

0

Apvienotā Karaliste

30 384 810

7 596 203

Kopā

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 6. jūnijs)

par vienas papildus dienas, kas pavadīta ārpus ostas, piešķiršanu Dānijai un Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1657)

(Autentiski ir tikai teksti dāņu un angļu valodā)

(2005/425/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2004. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (1), un jo īpaši tās IVa pielikuma 6. punkta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā ir noteikts dienu skaits, ko konkrēti Kopienas zvejas kuģi laikā no 2005. gada 1. februāra līdz 31. decembrim drīkst pavadīt ārpus ostas ģeogrāfiskajos apgabalos, kas noteikti minētā pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā ir noteikts dienu skaits, ko konkrēti Kopienas zvejas kuģi laikā no 2005. gada 1. februāra līdz 31. decembrim drīkst pavadīt ārpus ostas ģeogrāfiskajos apgabalos, kas noteikti minētā pielikuma 2. punktā.

| (2) | Pamatojoties uz dalībvalsts pieprasījumu un ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi sistēmu automātiskai zvejas licences apturēšanai par izdarītiem pārkāpumiem, Komisija saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta e) apakšpunktu var piešķirt vienu papildus dienu, kuru ārpus ostas drīkst pavadīt kuģis, uz kura klāja ir 4. punkta a) apakšpunktā noteiktie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz dalībvalsts pieprasījumu un ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir izstrādājusi sistēmu automātiskai zvejas licences apturēšanai par izdarītiem pārkāpumiem, Komisija saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta e) apakšpunktu var piešķirt vienu papildus dienu, kuru ārpus ostas drīkst pavadīt kuģis, uz kura klāja ir 4. punkta a) apakšpunktā noteiktie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm.

| (3) | Dānija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas pieprasījumu un sniegušas informāciju par sistēmu, kas par izdarītiem pārkāpumiem automātiski aptur zvejas licences zvejas kuģiem, uz kuru klāja ir grunts traļi, riņķvadi vai tamlīdzīgi velkami zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm, izņemot rāmju traļus. |
| --- | --- |

(3)

Dānija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas pieprasījumu un sniegušas informāciju par sistēmu, kas par izdarītiem pārkāpumiem automātiski aptur zvejas licences zvejas kuģiem, uz kuru klāja ir grunts traļi, riņķvadi vai tamlīdzīgi velkami zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm, izņemot rāmju traļus.

| (4) | Ņemot vērā sniegto informāciju, Dānijai un Apvienotajai Karalistei ir jāpiešķir viena papildus diena zvejas kuģiem, uz kuru klāja ir Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā minētie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā sniegto informāciju, Dānijai un Apvienotajai Karalistei ir jāpiešķir viena papildus diena zvejas kuģiem, uz kuru klāja ir Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 4. punkta a) apakšpunktā minētie zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Papildus dienām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā, Dānijai un Apvienotajai Karalistei ir jāpiešķir vēl viena papildus diena katrā kalendārajā mēnesī zvejas kuģiem, uz kuru klāja ir grunts traļi, riņķvadi vai tamlīdzīgi velkami zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm, izņemot rāmju traļus.

2. pants

Kuģis, kam viena papildus diena piešķirta saskaņā ar 1. pantu, nedrīkst nodot šo dienu citam zvejas kuģim, ja vien:

| a) | saņēmēja kuģis neizmanto tikai zvejas rīkus, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm; |
| --- | --- |

a)

saņēmēja kuģis neizmanto tikai zvejas rīkus, kuru linuma acu izmērs ir lielāks par 120 mm;

| b) | nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 10. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma 10. punktā minētie nosacījumi.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2005. gada 6. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.

1

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/52

---

PADOMES LĒMUMS 2005/426/KĀDP

(2005. gada 6. jūnijs),

kas attiecas uz Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu, izpildi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP (1) un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras apsūdz Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras apsūdz Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY).

| (2) | Padome 2005. gada 18. aprīlī pieņēma Lēmumu 2005/316/KĀDP, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurš ietverts Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 18. aprīlī pieņēma Lēmumu 2005/316/KĀDP, ar ko izdara grozījumus sarakstā, kurš ietverts Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumā.

| (3) | Sakarā ar Vujadin POPOVIC un Nebojsa PAVKOVIC kunga pārclešanu uz ICTY uzraudzības vienībām, viņu vārdi būtu jāizslēdz no saraksta. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar Vujadin POPOVIC un Nebojsa PAVKOVIC kunga pārclešanu uz ICTY uzraudzības vienībām, viņu vārdi būtu jāizslēdz no saraksta.

| (4) | 2005. gada 22. aprīlīICTY ir izdevis rīkojumu, ar ko atļauj anulēt, ar iespējamām izmaiņām, apsūdzību, kura izvirzīta Goran BOROVNICA kungam, kuru uzskata par mirušu. Viņa vārds arī būtu jāizslēdz no saraksta. |
| --- | --- |

(4)

2005. gada 22. aprīlīICTY ir izdevis rīkojumu, ar ko atļauj anulēt, ar iespējamām izmaiņām, apsūdzību, kura izvirzīta Goran BOROVNICA kungam, kuru uzskata par mirušu. Viņa vārds arī būtu jāizslēdz no saraksta.

| (5) | Tādēļ būtu jāgroza saraksts, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāgroza saraksts, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Personu sarakstu, kas ietverts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP, aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2005. gada 6. jūnijā

Padomes vārdā ––

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/316/KĀDP (OV L 100, 20.04.2005., 54. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

1. pantā minēto personu saraksts

| | Vārds: DJORDJEVIC Vlastimir

  Dzimšanas datums: 1948. gads
  Dzimšanas vieta: Vladicin Han, Serbija un Melnkalne
  Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

Vārds: DJORDJEVIC Vlastimir

Dzimšanas datums: 1948. gads

Dzimšanas vieta: Vladicin Han, Serbija un Melnkalne

Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes

| | Vārds: GOTOVINA Ante

  Dzimšanas datums: 12.10.1955.
  Dzimšanas vieta: Pasman sala, Zadar municipalitāte, Horvātijas Republika
  Valstspiederība: Horvātijas – Francijas |
| --- | --- |

Vārds: GOTOVINA Ante

Dzimšanas datums: 12.10.1955.

Dzimšanas vieta: Pasman sala, Zadar municipalitāte, Horvātijas Republika

Valstspiederība: Horvātijas – Francijas

| | Vārds: HADZIC Goran

  Dzimšanas datums: 7.9.1958.
  Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātijas Republika
  Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

Vārds: HADZIC Goran

Dzimšanas datums: 7.9.1958.

Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātijas Republika

Valstspiederība: Serbijas un Melnkalnes

| | Vārds: KARADZIC Radovan

  Dzimšanas datums: 19.6.1945.
  Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik, Melnkalne, Serbija un Melnkalne
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

Vārds: KARADZIC Radovan

Dzimšanas datums: 19.6.1945.

Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik, Melnkalne, Serbija un Melnkalne

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| | Vārds: LUKIC Milan

  Dzimšanas datums: 6.9.1967.
  Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas
  Iespējams, Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

Vārds: LUKIC Milan

Dzimšanas datums: 6.9.1967.

Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

| | Vārds: LUKIC Sredoje

  Dzimšanas datums: 5.4.1961.
  Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas
  Iespējams, Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

Vārds: LUKIC Sredoje

Dzimšanas datums: 5.4.1961.

Dzimšanas vieta: Visegrad, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

| | Vārds: MLADIC Ratko

  Dzimšanas datums: 12.3.1942.
  Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas
  Iespējams, Serbijas un Melnkalnes |
| --- | --- |

Vārds: MLADIC Ratko

Dzimšanas datums: 12.3.1942.

Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

Iespējams, Serbijas un Melnkalnes

| | Vārds: TOLIMIR Zdravko

  Dzimšanas datums: 1948. gada 27. novembris
  Dzimšanas vieta:
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

Vārds: TOLIMIR Zdravko

Dzimšanas datums: 1948. gada 27. novembris

Dzimšanas vieta:

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| | Vārds: ZELENOVIC Dragan

  Dzimšanas datums: 12.2.1961.
  Dzimšanas vieta: Foca, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas |
| --- | --- |

Vārds: ZELENOVIC Dragan

Dzimšanas datums: 12.2.1961.

Dzimšanas vieta: Foca, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas

| | Vārds: ZUPLJANIN Stojan

  Dzimšanas datums: 22.9.1951.
  Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina
  Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas” |
| --- | --- |

Vārds: ZUPLJANIN Stojan

Dzimšanas datums: 22.9.1951.

Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina

Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas”

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/54

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2005/427/KĀDP

(2005. gada 6. jūnijs),

ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. un 34. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu (1).

| (2) | Padome 2005. gada 14. martā pieņēma Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 14. martā pieņēma Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP.

| (3) | Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP paredz regulāru pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP paredz regulāru pārskatīšanu.

| (4) | Ievērojot ANO Drošības padomes Sankciju komitejas, kas izveidota ar Rezolūciju 1267 (1999), 2005. gada 2. maija lēmumu, ir nolemts atjaunināt Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikumu un atcelt Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot ANO Drošības padomes Sankciju komitejas, kas izveidota ar Rezolūciju 1267 (1999), 2005. gada 2. maija lēmumu, ir nolemts atjaunināt Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikumu un atcelt Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP.

| (5) | Atbilstīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem ir sastādīts saraksts, |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem ir sastādīts saraksts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

To personu, grupu un vienību saraksts, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP ir iekļauts pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2005. gada 6. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2005/220/KĀDP (OV L 69, 16.3.2005., 59. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

To personu, grupu un vienību saraksts, kas minētas 1. pantā (1)

1.   PERSONAS

| 1. | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi) dzimis 1966. gada 1. februārī (al-Takfir un al-Hijra Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi) dzimis 1966. gada 1. februārī (al-Takfir un al-Hijra Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 2. | ABOUD, Maisi, (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi, (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A. ), dzimis 1963. gada 7. oktobrī Durango (Biskaja), identitātes karte Nr. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A. ), dzimis 1963. gada 7. oktobrī Durango (Biskaja), identitātes karte Nr. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Gestoras Pro-amnistía loceklis), dzimis 1961. gada 7. jūnijā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Gestoras Pro-amnistía loceklis), dzimis 1961. gada 7. jūnijā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1971. gada 10. novembrī Beasain (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1971. gada 10. novembrī Beasain (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 10. | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 11. | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 12. | ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1957. gada 8. novembrīRegil (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1957. gada 8. novembrīRegil (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 15. | ARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

15.

ARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1977. gada 20. decembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1977. gada 20. decembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1958. gada 10. janvārīPlencia (Biskaja), identitātes karte Nr. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1958. gada 10. janvārīPlencia (Biskaja), identitātes karte Nr. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1967. gada 29. aprīlīGuernica (Biskaja), identitātes karte Nr. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1967. gada 29. aprīlīGuernica (Biskaja), identitātes karte Nr. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1961. gada 25. aprīlīEscoriaza (Navarra), identitātes karte Nr. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1961. gada 25. aprīlīEscoriaza (Navarra), identitātes karte Nr. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1955. gada 30. jūlijāSanturce (Biskaja), identitātes karte Nr. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1955. gada 30. jūlijāSanturce (Biskaja), identitātes karte Nr. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA-ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA-ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 25. | LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A., Kas/Ekin loceklis), dzimis 1967. gada 15. martā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A., Kas/Ekin loceklis), dzimis 1967. gada 15. martā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1961. gada 23. februārī Pamplonā (Navarra), identitātes karte Nr. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1961. gada 23. februārī Pamplonā (Navarra), identitātes karte Nr. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 32. | *ORBE SEVILLANO, Zigor (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1975. gada 22. septembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

*ORBE SEVILLANO, Zigor (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1975. gada 22. septembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1974. gada 17. oktobrīBaracaldo (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1974. gada 17. oktobrīBaracaldo (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1964. gada 18. septembrīSansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1964. gada 18. septembrīSansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1968. gada 27. februārī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1968. gada 27. februārī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1963. gada 18. septembrī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1963. gada 18. septembrī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 41. | SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās

| 42. | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Herri Batasuna/E.H/Batasuna loceklis), dzimis 1969. gada 25. maijāOndarroa (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Herri Batasuna/E.H/Batasuna loceklis), dzimis 1969. gada 25. maijāOndarroa (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1976. gada 21. maijā Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1976. gada 21. maijā Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Kas/Ekin loceklis), dzimis 1970. gada 12. martāIrún (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Kas/Ekin loceklis), dzimis 1970. gada 12. martāIrún (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.254.214

2.   GRUPAS UN VIENĪBAS

| 1. | Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija)

| 2. | Alaksas mocekļu brigāde |
| --- | --- |

2.

Alaksas mocekļu brigāde

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir un Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir un Al-Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (Pretimperiālistiskās teritoriālās vienības) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (Pretimperiālistiskās teritoriālās vienības)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Bruņotas vienības komunismam) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (Bruņotas vienības komunismam)

| 8. | Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Vienība pret kapitālu, cietumu, cietumsargiem un kamerām) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Vienība pret kapitālu, cietumu, cietumsargiem un kamerām)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/ Basku tēvzeme un brīvība (ETA) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna un Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/ Basku tēvzeme un brīvība (ETA) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna un Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/antifašistu pretestības grupas “Pirmais oktobris”(GRAPO) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/antifašistu pretestības grupas “Pirmais oktobris”(GRAPO)

| 16. | Hamas, iekļaujot Hamas-Izz al-Din al-Qassem |
| --- | --- |

16.

Hamas, iekļaujot Hamas-Izz al-Din al-Qassem

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (Starptautiskā solidaritāte) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (Starptautiskā solidaritāte)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistānas strādnieku partija (KSP) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistānas strādnieku partija (KSP) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija (NLA), MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija (NLA), MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība

| 24. | Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA) |
| --- | --- |

25.

New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA)

| 26. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)

| 27. | Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF) |
| --- | --- |

27.

Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF)

| 28. | Palestīniešu Islāma Jihad |
| --- | --- |

28.

Palestīniešu Islāma Jihad

| 29. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF) |
| --- | --- |

29.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF)

| 30. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (pazīstama arī kā PATF – virsvadība) |
| --- | --- |

30.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (pazīstama arī kā PATF – virsvadība)

| 31. | * Real IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA

| 32. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente Sarkanās brigādes kaujinieciskās Komunistu partijas izveidei |
| --- | --- |

32.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente Sarkanās brigādes kaujinieciskās Komunistu partijas izveidei

| 33. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 34. | Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (KRAS) |
| --- | --- |

34.

Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (KRAS)

| 35. | * Revolucionārie kodoli/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Revolucionārie kodoli/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Revolucionārā organizācija “17. novembris”/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Revolucionārā organizācija “17. novembris”/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), pazīstama arī kā Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol |
| --- | --- |

37.

Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), pazīstama arī kā Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol

| 38. | * Revolucionārā tautas cīņa/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revolucionārā tautas cīņa/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Brigata XX Luglio (Divdesmitā jūlija brigāde) |
| --- | --- |

41.

* Brigata XX Luglio (Divdesmitā jūlija brigāde)

| 42. | * Ulster Defence/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | Kolumbijas Apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

43.

Kolumbijas Apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

| 44. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vienība revolucionārai proletāriskai iniciatīvai) |
| --- | --- |

44.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vienība revolucionārai proletāriskai iniciatīvai)

| 45. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Vienības proletāriskai iniciatīvai) |
| --- | --- |

45.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Vienības proletāriskai iniciatīvai)

| 46. | * F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Neoficiālā anarhistu federācija) |
| --- | --- |

46.

* F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Neoficiālā anarhistu federācija)

---

(1)  Uz personām, grupām vai vienībām, kas apzīmētas ar zvaigznīti, attiecas vienīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 4. pants.

---

| 8.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/59

---

PADOMES LĒMUMS 2005/428/KĀDP

(2005. gada 6. jūnijs),

ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/221/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 14. martā pieņēma Lēmumu 2005/221/KĀDP, ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2004/306/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 14. martā pieņēma Lēmumu 2005/221/KĀDP, ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2004/306/EK (2).

| (2) | Ievērojot ANO Drošības padomes Sankciju komitejas, kas izveidota ar Rezolūciju 1267 (1999), 2005. gada 2. maija lēmumu, ir nolemts pieņemt atjauninātu to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot ANO Drošības padomes Sankciju komitejas, kas izveidota ar Rezolūciju 1267 (1999), 2005. gada 2. maija lēmumu, ir nolemts pieņemt atjauninātu to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktā paredzētais saraksts ir šāds:

| 1) | PERSONAS






  1. | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- | --- |

1)

PERSONAS

1.

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 2. | ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 6. | ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 7. | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 8. | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 9. | ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 10. | ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 11. | DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 14. | FAHAS Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

14.

FAHAS Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA-ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA-ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 16. | LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrī Tayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrī Tayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)

| 20. | NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 21. | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 25. | SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februarīs Kabugao, Filipīnāss |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februarīs Kabugao, Filipīnāss

| 26. | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 2) | GRUPAS UN VIENĪBAS






  1. | Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija) |
| --- | --- | --- |

2)

GRUPAS UN VIENĪBAS

1.

Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija)

| 2. | Alaksas mocekļu brigāde |
| --- | --- |

2.

Alaksas mocekļu brigāde

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir un Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir un Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C)

| 9. | Hamas, iekļaujot Hamas-Izz al-Din al-Qassem |
| --- | --- |

9.

Hamas, iekļaujot Hamas-Izz al-Din al-Qassem

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistānas strādnieku partija (PKK) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistānas strādnieku partija (PKK) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija, MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija, MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība

| 15. | Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA) |
| --- | --- |

16.

New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA)

| 17. | Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF) |
| --- | --- |

17.

Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF)

| 18. | Palestīniešu Islāma Jihad |
| --- | --- |

18.

Palestīniešu Islāma Jihad

| 19. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF) |
| --- | --- |

19.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF)

| 20. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (PATF – virsvadība) |
| --- | --- |

20.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (PATF – virsvadība)

| 21. | Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (FARC) |
| --- | --- |

21.

Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (FARC)

| 22. | Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), (Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), (Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol)

| 23. | Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (arī pazīstama kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (arī pazīstama kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland)

| 25. | Kolumbijas apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

25.

Kolumbijas apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2004/306/EK.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

Luksemburgā, 2005. gada 6. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 745/2003 (OV L 106, 29.4.2003., 22. lpp.).

1

(2)  OV L 69, 16.03.2005., 64. lpp.

2

---